32 Jena Holmboe. 



fundet blade av S. glauca hos 16 ryper, derav 7 kyllinger; desuten 

 har de i vinterhalvaaret og tidlig paa vaaren fundet kviststykker 

 og vinterknopper av graavidjer i kroindholdet, ofte i stor mængde. 

 I mit materiale har jeg, merkelig nok, aldrig fundet blade av 

 S. glauca, men derimot 2 ganger smaa kviststykker og vinter- 

 knopper i ryper fanget i mars: Luster i Sogn [*/,], Alten beg. av 

 mars. 



S. lapponum, myrvidje. Kviststykker i vinterhalvaaret og tidlig 

 paa vaaren, blade i sommertiden hos 11 ryper, derav 4 kyllinger, 

 */ 7 — 31 / 8 . (O. L.). I mit materiale er kviststykker fundet hos 5 

 ryper fanget i Alten og Gudbrandsdalen i mars og blade hos 1 

 ungfugl tat i Værdalen 7 / 8 . 



S. lanata, ullvidje. Kviststykker og de store tykke vinter- 

 knopper i vinterhalvaaret og tidlig paa vaaren; blade hos to 

 voksne ryper, 4 / 7 — 3 / 8 . (O. L.). 



S. myrslnites. Blade hos 3 ryper, derav 1 kylling, 4 ' 7 — :n /s- 

 (O. L.). ' 



5. myrslnites X phylicifolia. Bladstykker hos 1 rype, 4 7 . (O. L.). 



S. herbacea X lapponum. En hunrakle hos en kylling, 15 / 8 . 

 (O. L.). 



S. herbacea, fjellmo. Blade og hele skud av denne lille vidjeart 

 fortæres i stor utstrækning av fjeldrypen (L. mutus), hvorfor plan- 

 ten ogsaa hos lappene almindelig gaar under navn av giron-lastak 

 (d. e.: fjeldrype-blade, smlgn. Qvigstad i Nyt mag. f. naturv., 

 bd. 39, s. 313). Ogsaa lirypen, kanske især kyllinger og ungfugl, 

 forsyner sig i fjeldtraktene gjerne av denne plante utover etter- 

 sommeren og høsten. Olstad og Lid har fundet bladene 

 hos 3 individer, derav 2 kyllinger, tat 31 / 8 . Jeg har fundet blade, 

 tildels i stor mængde, skudstykker og frugtsamlinger hos 5 liryper, 

 vistnok alle ungfugl, tat i august-september. 



5. reticulata, rynkevidje. Blade og hunrakler hos 2 ryper, 

 hvorav 1 kylling, 4 / 7 — 31 / 8 . (O. L.). 



Populus tremula, asp. En vinterknop blev fundet hos en rype 

 fra Kyrkjebø i Sogn, [ 20 / 4 ]. 



Beiula odorata, fjellbjerk. Fra gammel tid er det ofte omtalt at 

 kviststykker og rakler av bjerk i vintertiden utgjør en meget stor 

 del, kanske hoveddelen, av lirypens kost. Nærmere oplysninger 

 herom meddeles bl. a. hos Barth (s. 212) og hos Olstad og 

 Lid (s. 115 og 124). I mit materiale har jeg fundet rester av bjerk 



