Hvad lirypen lever av i Norge. 41 



vider fra Vaagaa, tat i tiden 31 / 7 — °/ g , fundet insektrester. Men insek- 

 tene synes hos de voksne ryper at utgjøre en ganske tilfældig og 

 kvantitativt helt forsvindende liten del av deres kost. 



Meget tidlig begynder rypekyllingene foruten av den animal- 

 ske tillike at ernære sig av vegetabilsk føde. Hos de netop nævnte 

 faa dager gamle kyllinger fra Sør-Varanger og Porsanger fandt 

 Collett sammen med insektrestene tillike rester av forskjellige 

 planter, blomster av smaaklokke (Campanula rotund if olia) og frug- 

 ter av krækling (Empetrum). I mit materiale har jeg fundet samme 

 forhold. Selv den mindste kylling i materialet (dens totalvegt var 

 14 gr.!), tat i Vaagan i Lofoten 24/ (; , hadde i sin kro en krækling- 

 frugt. En kylling paa 30 gr., tat sammesteds 4 /t> hadde især spist 

 kapsler av en art bjørnemose (Polytrichum alpinum) og yngle- 

 knopper av harerug (Polygonum viviparum). Og en 48 gram veg- 

 tig kylling, tat i Bagn i Valders 13 / T , hadde i sin kro og kraas (for- 

 uten insektrester) aksstykker og yngleknopper av harerug, frugt- 

 stener av krækling og 2 blomster av skinntryte (Vaccinium uligino- 

 sum). Hos de 3 mindste av O 1 s t a d' s og L i d' s rypekyllinger 

 fra Vaagaa, som rigtignok veiet 125 — 150 gram og altsaa var 

 adskillig større end de netop nævnte, fandtes likeledes forskjellige 

 planterester i kroen, deriblandt hos alle 3 yngleknopper og aks av 

 harerug i tildels ganske betydelig mængde. Disse kyllinger var tat 

 i tiden 31 / T — 7s- Hos en av dem fandtes, likesom hos den største 

 av de netop nævnte kyllinger fra Lofoten, desuten bl. a. kapsler 

 av en bjørnemose (Polytrichum commune). 



Yngleknoppene av harerug synes altsaa, efter de foreliggende 

 iagttagelser, at spille en vigtig rolle i de smaa lirypekyllingers er- 

 næring. Men ved siden derav kan de forsyne sig av noksaa for- 

 skjellige andre planter. 



Fra august av synes der ikke at være nogen større forskjel 

 mellem kyllingenes og de voksne rypers kost. I mit materiale ut- 

 gjøres i august-september føden, for ældre saavel som for yngre 

 rypers vedkommende først og fremst av kviststykker, blade og frug- 

 ter av forskjellige lyngplanter, især bærlyngartene (Vaccinium), 

 rypebær (Arctostaphylos alpina), krækling (Empetrum) og, væsent- 

 lig i kysttraktene, røslyng (Calluna vulgaris). Videre findes blandt 

 føden ofte ogsaa rester av forskjellige urtagtige planter. Her ind- 

 tar fremdeles harerug en fremskutt plads og, ved siden av den, 

 marimjelle-artene (Melampyrum), hvis store næringsrike frø mod- 



