Hvad lirypen lever av i Norge. 45 



tert i kro- og kraasindholdet, hos nogen ryper det ene slags frem- 

 herskende eller aleneraadende, hos andre det andet. Snarere ser 

 det ut til at O 1 s t a d' s og Lid' s første forklaring er rigtig: at 

 ryperne, jo større snemængden er, i stadig større utstrækning 

 holder sig til bjerken. 



Av andre trær og busker finder man bare rent undtagelsesvis 

 nogen sparsomme rester (kviststykker, vinterknopper) hos lirypen 

 i vintertiden, saaledes av selje (Salix Caprea) og rogn (Sorbus 

 aucuparia). Av asp (Populus iremula) har jeg bare fundet en 

 enkelt vinterknop i april. Paafaldende er det at ryperne sjelden 

 eller aldrig rører nogen av vore orearter, skjønt en av dem, graa- 

 oren (Alnus incana) er saa almindelig utbredt i mange av vore 

 rypedistrikter. Den eneste forfatter som jeg har set angi at ryperne 

 fortærer oreknopper er Erik Pontoppidan (smlgn. ovenfor, 

 s. 4). Men rigtigheten herav er ikke blit bekræftet av senere 

 iagttagere. 



Den fremstilling av lirypens vinterkost, som ovenfor er git, har 

 dog bare gyldighet for vore indlandstrakter. Ser man gjennem den 

 oversigt som i kap. II er git over lirypens kro- og kraasindhold, vil 

 det straks falde i øinene, at alle de ryper som i vinterens løp er 

 skutt i distriktene langs kysten har levet paa en ganske anden kost. 

 Ganske som den skotske grouse ernærer lirypen sig i vore kyst- 

 trakter i vintertiden overveiende av kvister av forskjellige lyng- 

 arter. Rigtignok spiller ikke røslyngen (Calluna vulgaris) hos os, 

 saavidt vi hittil vet, paa langt nær en saa dominerende rolle som 

 i Skotland, hvor E. A. Wilson og A. S. Leslie har fundet 

 at den i maanedene december — mars utgjør henholdsvis 86%, 84 1 / i, 

 78 og 99V3 procent av grouse'ns samlede føde (The Grouse in 

 Health and in Disease, s. 76). Men ogsaa hos os er den, sammen 

 med blaabærlyng (Vaccinium Myrtillus) og krækling (Empetrum 

 nigrum), en av de lyngplanter som man om vinteren finder mest 

 av hos ryperne i kystdistriktene. Det hænder her at hele kroind- 

 holdet bestaar av røslyngkvister, mest friske aarsskud. Ikke sjel- 

 den træffes ogsaa smaakvister av tytebærlyng (Vaccinium Vitis 

 idaea), skinntryte (V. uliginosum) og bladlyng (Andromeda poli- 

 folia). Hos en enkelt rype fra Smølen, skutt 1 / 3 , fandtes nogen faa 

 kviststykker og vinterknopper av pors (Myrica Gale) og hos en 

 anden rype fra samme 0, indkommet 16 / 2 , et par kviststykker av 

 kryp-vidje (Salix repens). 



