Angaaende hjortens utbredelse i Norge har prof. Collett 

 git ialt 5 fremstillinger, nemlig fra aarene 1876, 1882, 1898, 1909 

 og 1912 (literaturfortegnelse 1 — 5). Det fremgaar av disse at 

 hjorten i de sidste 50 aar har holdt sig paa spredte omraader av 

 fylkene Rogaland, Hordaland, Sogn og Fjordane, Møre og Sør- 

 Trøndelag. Hertil kommer bestanden paa Otterøy i Nord-Trøndelag. 



I 1882 grupperte Collett landets forekomster av hjort til 

 8 lokaliteter, indenfor hvilke bestanden blev kaldt en koloni og av 

 Collett rimeligvis opfattet som en nøiere sammenhørende lokal- 

 stamme. I 1898 har Collett — med støtte i en oversigt fra 

 1890 av F. O. G u 1 d b e r g (9) over de herreder hvor der findes 

 hjort, utarbeidet paa grundlag av indberetninger fra lensmænd og 

 ordførere — opstillet 9 slike omraader. 



I 1909 og 191 1—12 reducerte Collett lokalitetenes antal til 7. 



De forekomster som de her citerte arbeider nævner skal i det 

 følgende nærmere omtales for saa vidt som de karakteriserer for- 

 skyvningene i hjortens utbredelse fra 1870-aarene og frem til nu- 

 tiden. Her skal kun nævnes at de av Collett 1911 — 12 opstil- 

 lede distrikter er følgende: 



1. Ryfylke nordenfor Boknfjord. Hertil bestanden i Skaanevik, 

 Stord og Kvinnherad. 



2. Hardangerfjordens nordside, særlig Os, Fuse, Strandebarm 

 og Hatlestranden. 



3. Nordhordland, særlig Masfjord, Hosanger, Lindaas, Eivindvik. 



4. Indre Sogn d: Vik, Leikanger, Lavik, Kyrkjebø og Sogndal. 



5. Sønd- og Nordfjord og Søndmøre, særlig Vefring, Bremanger, 

 Daviken, Eid, Aalfoten, Gloppen og Volden. Likesaa Holme- 

 dal og Kinn. 



6. Nordmøre o: de store øer Hitra, Tustna, Stabben, Skarsø, 

 sparsommere paa Averø og Frei. Paa fastlandet særlig i 

 Hemne, Surendalen og Stangvik til Ulvundeidet. 



7. Otterø (og Gjø-ø) ovenfor Namsos. 



