22 Olaf Ingebrigtsen. 



ny bestand, idet han tilføier at dette distrikt tidligere har været 

 ukjendt som hjortedistrikt og at hjorten her først er indvandret i de 

 senere aar. 



Om hjortens indvandring i dette distrikt har en ældre Jæger, 

 Nils R ø i su m, Hermansverk, meddelt: »Oprindelig er hjorten 

 kommet fra Ortnevik eller Trædal hvor bestanden tidligere var 

 meget stor, maaske for stor paa ett sted. Det var om høsten 1889, 

 og før tror jeg ikke den har været her inde i fjorden. Det var en 

 flok paa 6 dyr (andre mener 8) som kom til Feios.« 



Bestandens hovedtyngde findes nu paa nordsiden av fjorden, 

 i Amble's skoger og Lyster statsalmenning, hvor ifølge godseier 

 Heiberg og Nils Røisum den største bestand i Sogn nu 

 findes. Godseier Heiberg anslaar bestanden bare i Amble's 

 skoger til mindst 150 dyr og har meddelt at der fra Lyster stats- 

 almenning (som ligger i Hafslo herred) om høsten foregaar et regel- 

 mæssig træk over til Ambleskogene hvor den holder sig vinteren 

 over. 1 ) Godt terræng og tilhold baade sommer og vinter har den 

 ogsaa utover Fimreitehalvøen, hvor bestanden er meget talrik. 



Paa vestsiden av Sogndalsf jorden saa langt som til Leikanger 

 sees den spredt og bare om sommeren da der er mindre skog. 

 Bare en bestand paa 3 dyr har ifølge sorenskriver E. Solem fast 

 tilhold her. I Aardal findes regulært ikke hjort; om vaaren og 

 høsten har der dog været set spor efter den og ifølge ordfører Ivar 

 Offerdal mener enkelte at den har fast tilhold i Aardals almen- 

 ning mens andre er av den formening at den om vaaren kommer 

 over Lysterf jorden fra vestsiden. 



Paa sydsiden av Sognefjorden har hjorten tilhold i trakten 

 Feios — Fresvik til Dyrdal i Aurland, men i større bestand i Frøn- 

 ningen og tilgrænsende trakter helt indover til Lærdal. I dette 

 distrikt sees flokker paa 4 og 5 optil 7 og 10, og her har den tiltat 

 i de senere aar; i Feios — Fresvikdistriktet er den derimot avtagende. 



Efter ovenfor citerte Nils Røisums mening har de tre 

 lokaliteter, som kartet viser i indre Sogn, forbindelse med hinanden, 

 idet hjorten svømmer over fjordene. 



I 5-aarsperioden 1914 — 18 var hjorten totalfredet i hele 

 dette omraade, perioden 1919 — 23 er den ikke fredet, heller ikke før 

 1914. I 12-aarsperioden 1910 — 21 har der derfor ikke været fældet 

 mere end 24 d* og 14 $ , derav som skahjort 8 d* og 5 ? . 



*) Flokker paa optil 17 dyr er her set. 



