Hjortens utbredelse i Norge. 53 



I Rissa er der dog i 1912 og 1913 skutt ialt 4 dyr, der natur- 

 ligvis er forvildede dyr av ukjendt herkomst. I Stadsbygd har der 

 kun været fældet hjort paa sydsiden av fjorden. 



Tilbakeblik. 



Naar der nu til slutning kan spørges hvad nyt denne under- 

 søkelse har bragt for dagen om hjortens utbredelsesforhold, saa er 

 hertil for det første at svare at det — som følge av det store antal 

 meddelelser udelukkende fra lokalkj endte folk — har været mulig 

 at angi de stationære tilholdssteder sikrere og ulike mere detaljert 

 end tidligere. Dels som følge av det mangelfulde kj endskap man 

 tidligere har hat til utbredelsen og dels paa grund av at der i løpet 

 av de senere aar er foregaat enkelte forskyvninger i utbredelsen, er 

 der ved denne undersøkelse kommet til flere nye tilholdstrakter, like- 

 som det paa den anden side har vist sig at strøk som hittil har 

 været angit som hjortetrakter for tiden ikke har, eller saalænge 

 nulevende mindes ikke har hat, nogen stationær bestand. 



Det har videre været mulig i stor utstrækning at kunne angi 

 den enkelte lokalbestands sommer- og vintertilholdssteder, idet der 

 for de fleste distrikters vedkommende kan tales om et temmelig ut- 

 præget vaar- og høsttræk. 



Med det sikrere kjendskap til utbredelse og sæsongvandringer 

 har der mere velbegrundet end før kunnet opstilles utbredelses- 

 omraader indenfor hvilke bestanden maa ansees som ensartet og 

 sammenhørende, og som ingen nævneværdig kommunikation har 

 med andre lignende omraader. Begrænsningen av disse er tildels 

 blit meget forskjellig fra de omraader som Collett i 1911 — 1912 

 (5) har opstillet. De utbredelsesomraader som denne undersøkelse 

 har ført til er følgende (kfr. oversigtskartet) : 



I. Søndhordlandsomraadet: fra Boknf jorden til Hardanger- 

 fjorden. 



