Norske hjelmer fra folkevandringstiden. 



600-tallet. 11 ) Disse faa hjelmrester fra norsk omraade viser at og- 

 saa i Norge har hjelmer været i bruk i yngre folkevandringstid, 

 men at det er litet bevaret av dem. 



Hjelmer har imidlertid i det hele været sjeldne i folkevan- 

 dringstiden, ikke bare hos os, men ogsaa andre steder i Europa, 

 lalfald er det svært faa hjelmer som er bevaret sammenlignet med 

 hvad vi har av gravfundne saker ellers. 



Fig. 5. 



Hjelmkam fra Øvre Stabu, 



Hof, 0. Toten. 



Fig. 6 a. 

 Spangehjelm fra Thorsbjerg mose. 



Den ældste germanske hjelm som har interesse i denne forbin- 

 delse er hjelmen fra Thorsbjerg mose i Slesvig 12 ) (fig. 6 a-b). Det 

 er en sølvhjelm som bestaar av en ansigtsmaske og et netverk av 

 spanger til beskyttelse av hodet. Spangene maa oprindelig ha 

 været overtrukket med ler. 13 ) Masken paa denne hjelm maa være 



u ) Stolpe och Arne, s. 59. Til samme type som dyrehodet fra 

 Øvre Stabu hører mulig et dyrehode fra By, Løten s. og pgd., Hedmark 

 (C. 9662, Ab. 1879, s. 122, nr. 61), men det kan ikke sikkert avgjøres om 

 dette stykke har hørt til en hjelm eller om det er et selvstændig smykke. 



12 ) Engelhardt: Thorsbjerg Mosefund, Kjøbenhavn 1863, Pl. 5, 

 fig. 3 — 4, se ogsaa M e s t o r f i Zeitschrift fiir Ethnologie, Band 26, 1894, 

 s. 315—17. 



13 ) Avbildning av en lignende hjelm findes paa en sverdskede fra 

 Nydam. M e s t o r f i Anf. arb., fig. 3. Stjerna i Hjalmar och Svård 

 i Beowulf (Studier tilågnet Oscar Montelius 1903), fig. 7. 



