Norske hjelmer fra folkevandringstiden. 



Benty Gr ange-hj eimen til 500-tallet 18 ) mens Brown daterer den 

 til det 7. aarhundrede. Holder vi os til Stjernas datering, er 

 der intet i veien for at se disse engelske hjelmer som typolcgiske 

 mellemled mellem Thorsbjerghj eimen og Ultunafundets hjelm. 

 Denne sidste har som bekjendt ogsaa været en spangehjelm og er 

 den yngste av de spangen j eimer som er nævnt her. Ultunafundet er 

 noget ældre end fundet fra Vendelgrav I. 19 ) 



: 





Hjelm fra Baldenheim. 



Under indflydelse østfra kommer der i 6. og 7. aarhundrede en 

 ny hjelmform i bruk i Europa. Det er den saakaldte koniske hjelm 

 som kjendes i flere eksemplarer fra germansk omraade. Denne 

 hjelm bestaar av fire eller seks plater som holdes sammen av span- 

 ger. De mest kj endte er fra Verzerone 20 ) (fig. 8), Giiltengen ved 

 Wiirtemberg, 21 ) Baldenheim 22 ) (fig. 7), Gammertingen 23 ) (fig. 9) 



18 ) Stjerna: Anf. arb., s. 109. 



19 ) G. Ekholm: Hjålmgraven vid Ultima, Upplands Fornminnesfor. 

 Tidskr. XXXII, s. 341. 



20 ) Forre r: Reallexikon Tafel 288. 



21 ) Lindenschmidt: Altertiimer V. Tafel 11, Jahrbuch der Preuss. 

 Kunstsamlungen, Bd. 24, s. 213, fig. 4. 



22 ) Lindenschmidt: Altertiimer V. Tafel 35. 



23 ) G robb els: Der Reihengråberfund von Gammertingen, Pl. I. 



