Nøstvetbopladsenes flintredskaper. 15 



Bor. Borespidser hører til Nøstvetfundenes almindeligste red- 

 skapsform av flint og forekommer saavel i store grove eksemplarer 

 som i ganske smaa, dannet av fine, for det meste tresidige ryg- 

 flekker, hvor retouchen er begrænset til odden. Almindeligst er 

 den ogsaa i kjøkkenmøddingene veik j endte form Sophus M u 1- 

 1 e r, Ordning etc. I, fig. 29. 



Skr ap ere av de fra ældre stenalder veik j endte former er meget 

 almindelige i Nøstvetfundene. Relativt sjelden er flekkeskraperne, 

 hvorav der dog foreligger enkelte meget gode eksemplarer, for det 

 meste med like egger. Ikke sjelden sees den før nævnte halvcirkel- 

 f ormede indbøining i en av egglinjene 1 ) og da altid anbragt hen- 

 imot en av flekkens ender. 



Særdeles almindelig er skive- o@ sp aan skr aper en. Nogen særlig 

 omhyggelig tildannede skiveskrapere av den art som forekommer i 

 kjøkkenmøddingene foreligger ikke fra Nøstvetbopladsene, hvis 

 skrapere av denne type har et mere tilfældig præg. Av spaan- 

 skraperne har en række eksemplarer tilhuggede og retoucherte smaa 

 spidser, hvorved de i form kommer til at minde meget om paleoli- 

 tiske burins og har ogsaa utvilsomt fundet samme anvendelse som 

 disse. Det har sin interesse at finde disse redskaper paa Nøstvet- 

 bopladsene da vi herved igjen kan konstatere en forskjel fra Erte- 

 bøllefundene. Burins er dog ingen specif ik Nøstvetform, men er 

 nu i meget varierende former paatruffet paa vestnorske flint- 

 pladser, som det snart vil bli gjort rede for av konservator Num- 

 medal. Ukjendt i Ertebøllefundene er ogsaa kjernesikraperen 2 ) 

 som i et par eksemplarer foreligger fra Nøstvetbopladsene. 



Flekker er paafaldende sjeldne i Nøstvetfundene, kun fra 

 findestedet ved Holstein i Spydeberg er de noget almindeligere, 

 men er gjennemgaaende smaa. Flekkenes sjeldenhet kan vel for en 

 del bero paa den sparsomme tilgang paa flint, men kanske ligger 

 ogsaa her den egentlige aarsak i den nære kulturelle tilknytning 

 som vor fundgruppe viser til den ældste nordiske stenalder, hvor 

 flekkene, som Maglemosefundet viser, ikke spillet den samme rolle 



1 ) Jfr. Sophus Muller med fl. Affaldsdynger etc, s. 47, med 

 avbildning. 



2 ) For denne skraperform er der tidligere gjort rede i forfatterens 

 arbeide Stenaldersbopladsene i Allanenget i Kristiansund, T. V. S. 1920, 

 nr. 7, s. 10 f. 



