Nøstvetbopladsenes flintredskaper. 17 



vis sættes i forbindelse med en indvandrerstrøm, og hvorfra denne 

 kom mente man at være git ved den oftere nævnte sammenstilling 

 av Nøstvetøksene med de rundtomhugne flintøkser. Nu, efter at 

 de mange meget gamle vestnorske flintpladser er kommet for 

 dagen og et fund av netstikke fra Ancyluslere i Kristiania har vist 

 at der har bodd folk i landet længe før den tid kulturlagene i de 

 danske kjøkkenmøddinger dannedes, er det ikke længer paa for- 

 haand git at Nøstvetfundene betegner et fremmed element i 

 norsk stenalder, den mulighet eksisterer ihvertfald, at vi her har 

 at gjøre med en paa hjemlig grund utkrystallisert kulturform som 

 i like linje nedstammer fra den som de første indvandrere hadde 

 utviklet. For en videre formulering av denne hypotese møtes vi 

 imidlertid av den vanskelighet at vi inden Nøstvetkulturens ut- 

 bredelsesomraade ikke med sikkerhet kan peke paa noget sluttet 

 fund som er av ældre dato og som kunde la os følge den østnorske 

 stenalderskultur i sin ældre utvikling efter den første bosættelse. 

 Muligens tør dette være en uheldig følge av Tapessænkningen, 

 hvorved Ancylustidens bopladser er blit ødelagt som tilfældet er 

 ved Skånes og Sjællands kyster. Indtil videre vil derfor mang- 

 lende ældre fund gjøre det umulig at begrunde nærmere en opfat- 

 ning av Nøstvetkulturen som helt ut fremvokset inden de egne, 

 hvor vi nu finder den repræsentert. Hvad som kunde tale herfor 

 er imidlertid det oftere paapekte forhold at alle de vigtigste flint- 

 f ormer i Nøstvetfundene avgjort peker bakover i tid og derfor 

 udelukker en forklaring av Nøstvetkulturen som opstaat under 

 umiddelbar indflydelse av dansk Ertebøllekultur. Skulde fremtiden 

 vise, at det her paapekte har nogen sandsynlighet for sig, vil vi 

 samtidig lære at der ved tiden for Tapessænkningen i Norge har 

 bestaat en forskjel i redskapskulturen mellem Øst- og Vestland, 

 en forskjel som væsentlig kommer frem ved betragtningen av Nost- 

 vetfundenes vigtigste huggeredskaper, de kjølf ormede flinter som 

 først har naadd til Vestlandet i yngre stenalder. 1 ) I og for sig vil 

 det nu ikke være merkelig om der inden saa store omraader er 

 opstaat regionale forskjelle i redskapskulturen, og de kjolf ormede 

 flinter i fundene fra ældre stenalder i Øst-Norge kunde vel for- 

 klares som en følge av dette omraades forbindelser med Syd- 

 Skandinavien, hvor tilsvarende former kj endes fra den ældste og 



*) A. B j ø r n anf. arb., s. 17 ff. 



