3 4 STUXBERO, FAUNAN / .! OCH KRING NOVA JA SEMLJA. 



Semlja. Skälet, hvarför isbjörnarne vistas mest nordpå, är nog 



det, att isen dw haller sig längst invid land, och då björnen 

 kräfver sitt uppehälle af kobbarne, måste han följa dem.» 

 Kapten II. C. Johannes en anmärker, att det största antalet 

 isbjörnar han vanligen funnit tillsammans varit 3, men att 

 han en gång, år 1869, vid östra sidan af Matotsehkin schar 

 sett 8 stycken i ett och samma följe. 



Rosmarus aretieus Pallas 

 Zoograplria rosso-asiatica 1 p. 269. 



Om hvalrossens förekomst och vandringar i Novaja Semljas 

 haf har kapten I. N. Isak sen meddelat mig följande: »Om 

 sommarn eller den tid af året, då nordändan af Novaja Semlja 

 och Kara-hafvet äro så isfria, att hvalrossen kan uppehålla 

 sig der, har åtminstone under de senare åren varit händelsen. 

 att vestkusten varit nästan blottad på hvalrossar. Om våren 

 deremot (liksom antagligen också om vintern), då isen ligger 

 tätt packad rundt kring Novaja Semlja, kan man se oräkneliga 

 massor af hvalross allt ifrån Svjatoj nos längs efter isbugten 

 nordvart. Men vid den tiden äro hvalrossarne icke lätta att 

 fånga, emedan de vanligen uppehålla sig ett godt stycke innan- 

 för packisens gräns och dennas kant i allmänhet utgöres af 

 tätt packad issörja (söndersmulad is och snö). När denna is 

 längre fram, på sommarn, försvinner eller fördelar sig, beger 

 sig hvalrossen nordvart och in i Kara-hafvet, der man då 

 måste söka honom. — Då jag varit i tillfälle att besöka Novaja 

 Semlja 14 somrar, vill jag i all korthet anmärka följande: 

 Ar 1878 dödade jag och en annan fångstman vid ungefär 76° 

 n. br. och 70° o. längd på två dagar 150 hvalrossar; år 1881 

 dödades af några fångstmän från Hammerfest en större mängd 

 hvalrossar på ungefär samma plats; år 1875 likaledes. Vi 

 haf va haft upprepade bevis på, att då hvalrossen icke är att 

 finna vid 72° 15' n. br. utanför Samojedhalföns vestkust, träffar 

 man honom helt säkert utanför kap Bismarck. Mycket beror 

 dock härvidlag på isförhållandena.» Rörande hvalrossfångsten 

 skrifver Isaksen, att den i betydlig grad minskats, sedan han 

 1869 första gången besökte Novaja Semlja. År 1869 fångade 

 han utanför Gåslandet på blott några timmar icke mindre än 

 50 hvalrossar; hans sammanlagda fångst under det året vid 

 Novaja Semlja utgjordes af 175 hvalrossar, 100 storsalar och 

 13 isbjörnar. 



/ 



