266 



PALMEN, SIM MSK A I S 11 A FS K F ST E K S FOG ELFAFK A. 



Femte pennan är 1 — 2 mm. kortare än vingspetsen. — Sjeéte 

 pennan är oftast 1 — 2—3 mm. kortare än den andra; men i de 

 fall, då 2:dra pennan är särdeles kort, kunna begge bli lika 

 långa, ja t. o. m. någon gång den 6:te helt obetydligt längre 

 än den 2:dra, tvärtemot hvad egentligen är karakteristiskt för 

 arten. 



Följande mått (i mm.) togos af färska exemplar: 













Näbben 





g 

























re 





a 







t-* 



< 



<! 



c» 







H 



B 



re 



m 

 v? 



9 









Kön. 



d 

 crq 



oq 

 er 

 h 



3 



IT 



^ 



tf 



D - 



f3 



po 



B 



B 

 TT 



a 



B 



er 



pr 

 o 







a 



a 



B 



B 



B 



B 



B 



B 



•d 



B 



B 



o" 



C 



B 



o 



p 



c? 



1?,6 



200 



67 



50 



10 



14,5 



o 



18 5 



13 



4 5 



11 



6 



c? 



129 



201 



65,5 



51 



10 



14 J r, 



3 



19 



14 



4 



11 



5 



c? 





202 



67 



_ 



105 



13,8 



3 



18j5 



13 



4 



11 



5 



n* 



125 

 129 

 120 



202 

 202 



187 



67,5 

 67,5 

 68 



53 

 51 



47 



10 



10,5 



9 



14 

 14 

 14 



3 



Q 



3 



19 

 19 



18,5 



15 

 12 



5 ' 11,5 

 4,5; 10,5 



5,5 



5 



c? 



? 



Såsom förut nämndes, håller sig denna palsearktiska art 

 uti norden inom gränserna för buskregionen. Dess nordligaste 

 fyndorter från vester l till öster äro nämligen: uti norska Fin- 

 marken de med björkskog bevuxna delarna af Porsanger och 

 Varanger fjord (70°, C o 11 ett); Muonioniska uti finska Lapp- 

 markens skogsområde (68°, enl. Meves; antagligen finnes den här, 

 äfvensom uti lappska halfön, också i buskregionen); Archangel 

 (Meves, Harvie Brown och Als ton) samt björkskogsregio- 

 nen vid Mesen (66°, Seeb.); Chuvinski likaledes i buskregionen 

 vid Petschora (66° 33', H. Br.). Vid Obs mynning är arten 

 troligen endast förbisedd, ty längs Jenisej finnes den vid Plachino 

 (68° 5'; Théel) och ända till 69° (Seeb.); Boganida vid 70° 

 inom skogsgränsen (Midd.), likaså vid Sicktjach vid Lena (70°; 

 Bunge). Tschuktsch-halfön. 



Ostligast är arten anträffad på Kamtschatka, Bering-ön 

 (Dyb. och Stej n.) och Kurilerna (v. Schrenck enl. Swinhoe); 

 Ochotsk (enl. Har ti., Swinh.) och Stanovoj-bergens vestsida 

 (v. Midd.); den flyttar vidare genom Japan, t. ex. vid Nagasaki 

 och Jeddo (Swinhoe enl. Dresser), längs Kinas kuster, der 



1 Under flyttning är arten i Europa funnen vestligast på Helgoland af 

 Gätke (Ibis 1875, sid. 179). 



