418 PALMEN, SIBIRISKA ISH AF SK U ST E N S FOGELFAUNA. 



spolarna. Genom att fjädrarna i spetsen äro nästan tvärt af t rubbade, får 

 drägten på de nämnda ställena äfvensom på buken ett utseende, som vore 

 den derstädes bandad på tvären. (Nordqvist). 



Den ovanligt muskulösa magsäcken innehöll sand och 

 gräs, antagligen unga skott af Elymus (enl. Kjellman); i 

 tarmen funnos hälft digererade växtämnen, troligen gräs. 



Näbbens och fötternas färg utvisar, att fogeln var en yngre, 

 som dock redan ett år burit utbildad drägt. 



Sitt egentliga hemland har arten, såsom bekant, i arktiska 

 Nordamerika, vid Anderson-floden och närliggande kustland 

 samt Wollaston-landet vid 70°. Utförliga skildringar föreligga 

 om dess flyttningsfärder i olika delar af Amerika, nämligen i 

 Hudson Bay-länderna, inre britiska besittningarna (Blakist, 

 Ibis 1863, sid. 139), vid Mackenzie-floden (Ross), i Alaska 

 (Dall och Bann.), vid S:t Michael, Norton-sund (Adams, Ibis 

 1878, sid. 428), och om våren uppför Jukon-floden emot arktiska 

 området (Dall) m. fl. st. (se Coues, B. of N. W., sid. 549-553), 

 samt om dess vintervistelse på Cuba, i Mexico, Texas och 

 Kalifornien. 



Äfven från nordöstra Sibirien föreligga likartade skildringar 

 från äldre tider, då arten tyckes funnits här ymnigare. Pallas 

 (Zoogr., II, sid. 227) berättar, att hon tillsammans med »Ans. 

 brenta» i trakten af Lena om våren ymnigt flyttar från öster 

 emot obekanta, arktiska länder: talrikast finnes den vid Jana, 

 mindre talrikt vid Indigirka och Kolyma. Missionären Ar- 

 gentoff (Severnaja Stråna, Ryska geogr. sällskapets Sapiski 

 1861, haft. 2, sid. 7 — 10) lemnar en mängd uppgifter härom; 

 då dessa för språkets skull torde vara mindre tillgängliga, 

 meddelas här en af löjtnant Nordqvist gjord öfversättning : 



»Resande hafva ofta iakttagit foglarnas flyttningar på Ishafvet. 

 Tidigast talar härom den berömde sjöfaranden Cook. Under senare 

 hälften af augusti 1 år 1778 såg han sjelf en flock gäss och änder , som 

 flögo öfver Ishafvet från norr åt söder; Cook befann sig då på 68° 56' 

 n. br., 179° 11" v. 1. fr. Greenw. nära ön Koljutschin. » [Foglarna voro 

 således på väg från Wrangels land emot Tschuktsch-halfön.] 



»Till kuststräckan emellan Jakan och Ljaleran (6 sv. mil öster om 

 Kap Schelagskoj) anlända årligen i slutet af sommaren från Ishafvet 

 s. k. hvita gäss (tschuktsch. : Ijepet)^ hvilka efter att hafva uppnått 

 stranden rasta i dessa trakter och slå sig ned på de låglända tundrorna; 

 ögonskenligen slå foglarna ned här för att hvila ut efter den svåra 



1 Gamla stilen. 



