

VEGA-EXPEDITIONENS VETENSKAPLIGA ARBETEN. 



475 



Evans and S tur ge, Notes on the Birds of Western Spitzb. as observed in 



1855. (Ibis 1859, s. 166—174.) 

 Torell, Bidrag till Spetsb. Molluskfauna; ak. afh. Stockh. 1859. (Fcglar, 



sid. 43—65.) 

 Qvennerstedt, Några anteckningar om Spetsb. däggdjur och foglar; ak. 



afh. Lund 1862. 

 Malmgren, Anteckningar till Spetsb. fogelfauna; (med kritiska referat af 



äldre uppgifter utaf Mårtens, Phipps, Scoresby, Ross, Keilhau; 



Öfvers. K. Vet.-Ak. Förhandl. 1863, s. 87—126; på tyska uti Journ. f. 



Orn. 1853, s. 358—387, 447—458). 

 Malmgren, Nya anteckningar till Spetsb. fogelfauna (Öfvers. K. Vet.-Ak. 



Förhandl. 1864, s. 377—412; på tyska uti Journ. f. Orn. 1865, s. 192— 



216, 261—270). 

 Newton, Notes on the Birds of Spitzb. (Ibis 1865, s. 199—219, 496—525). 

 Malmgren, Zur Vogelfauna Spitzb. (Journ. f. Orn. 1865, s. 385—400). 

 Newton, Zur Vogelfauna Spitzb. (Journ. f. Orn. 1867, s. 207—211). 

 Malmgren, Bihang till »Svenska Exp. till Spetsb. och Jan Mayen, utförda 



1863 och 1864». Stockholm 1867. 

 Malmgren, smärre notiser uti Ibis 1869, s. 230. 

 Heuglin, Briefliches tiber eine Reise im europ. Norden (Journ. f. Orn. 187], 



s. 10-13). 

 Heuglin, Die Vogelfauna im hohen Norden (Journ. f. Orn. 1871, s. 81—107). 



— Nachtrag (samma årgång, s. 205 — 206). 

 Sunde vall, Spetsb. foglar, med hufv. avseende på dem som blifvit funna 



under Prof. Nordenskiölds resor dit åren 1868 och 1872—73 (Öfvers. 



K. Vet.-Ak. Förhandl. 1874, s. 11—30). 

 Eaton, smärre notiser uti The Zoologist, 2:d ser. 1874, s. 3805-3822. 

 Heuglin, Reisen ... (se Novaja Semlja). 1874. 



Newton, smärre notiser (Corvus corax, Hirundo rustica) uti Ibis 1875, s. 272. 

 Schlegel, Die Vögel . . . »Willem Barents» (se Novaja Semlja). 1881. 

 C o eks, An Autumn Visit to Spitzbergen. (Zoologist, ser. 3, vol. 7, 1883; 



s. 393—409, 433—448, 479—488; 1884, s. 13—20). 

 C o eks, The Avi-Fauna of Spitzbergen. (Zoologist, ser. 3, vol. 8, 1884, sid. 



231—232). 



Till området räkna vi äfven Beeren Eiland (74 l /2°), hvarest 

 några få af vikande fynd blifvit gjorda. 



3. Kola-halföns Ishafs-kust. 



Skandinaviska halföns nordligaste delar äro mest bildade af sträckor, 

 hvarest, dels med anledning af höjden öfver hafvet, dels det nordliga läget 

 nära en ocean, all trädvegetation fördrifvits från de för vinden mera utsatta 

 trakterna, Naturen är derför här så väl alpin som till en viss grad arktisk, 

 men antager derjemte också boreala egenskaper i de skyddade dalarne, der 

 ännu öfver 70° n. br. skogsvegetation visar sig. På grund af denna blandade 

 beskaffenhet, som äfven gifver sig till känna i fogelverlden, utelemna vi 

 norska Finmarken. 



Af Kola-halfön eller ryska lappmarken känner man hittills 

 endast kusttrakterna, utaf hvilka den norra och östra äro träd- 





