214 
A két növény klimatologiailag lényegesen eltérő viszonyok között 
él; Magyarországon a nagyváradi Püspökfürdő hévvizében (a DE Cawxp.-féle 
N. thermalis loc. classicusa) — Budán a Lukácsfürdő tavában,t tehát 
mérsékelt éghajlat befolyása alatt áll. Egyptom forró éghajlatát helyet- 
tesíti nálunk a hévvizek (therma:e) természetes melege ; itt tehát első sor- 
ban a hőhatás útját kell tekintetbe vennünk. A Nilus völgyében inkább a 
levegő, a magyar földön a hévvíz közvetítésével, tehát közvetetlenebbül jut 
a meleg a növény testébe. Ezen szempontok alapján a vegetativ szervek 
közül a levelek, a reproductiv szervek közül pedig a pollen alkotásának 
mikroskopicus vizsgálatára fektettem a fősúlyt. 
A N. Lotus levele — laza szöveti szerkezetéből kitünik — felette 
gyenge húsú. Bifacialis mesophylljének csak keskenyebb felét teszi a szer- 
felett vékonyfalú sejtekből álló pallisadréteg (V. Tábl. 4. b.). Ismeretes 
dolog, hogy a vizi növények leveleinek a levegővel érintkező felszíne, 
ebben az esetben tehát a pallisadréteget borító epidermis az, a mely az 
ovalisan kerekded szájnyílásokat hordozza (V. Tábl. 8. ábra). A vízben 
élő növények epidermis-sejtjeinek falai a legtöbb esetben hullámzatosak 
és annál inkább, minél inkább vízre van utalva az illető növény (Il. pl. 
V. Tábl. 7. ábrát). A magyar földi és egyptomi N. Lotus határozottan a 
melegre van utalva és bizonyosnak látszik, hogy közönséges hőmérsékű 
vízben — ha az befagy — áttelelésre képes nem volna, bár évelő növény. 
Tényleg élénk gázcserében állanak a külvilággal és a transpiratiót 
X Ez utóbbi helyre KITAIBEL PÁL ültette át 1800 körül Nagyvárad mellől. 
FRrvarpszxgY JÁNOos-nak azon állítása, hogy a abudai Lukácsfürdő tavában mostan 
tenyésző N. thermalis nem KITAIBEL-től származik, mert Korscuy itt jártakor ők ket- 
ten hoztak Nagyváradról példányokat s ők ültették el a lukácsfürdői tóba, úgy 
1846—50 körül (1. Term. tud. Közlöny 1893. p. 382.); — csak úgy valószinű, ha má- 
sodszori átplántálásról van szó vagyis bebizonyosodik, hogy KITAIBEL átültetése teljesen 
kipusztult. A KITAIBEL-féle átültetést már REICHENBACH is megemlíti: cIn Ungarn, aus 
der heissen Ouelle Pecze bei Grosswardein vor 35 Jahren durch KITAIBEL in das 
Kaiserbad bei Ofen verpflanzt, wo sie sich nun jührlicnh vermehrt hat.;, 1830-ban! 
(FI. Germ. excurs. pag. 14.) — tehát circa húsz évvel a FRIvALDSZKY-féle állítólagos 
átültetés előtt. Máshol Magyarországon e N. Lotus (Európában pedig sehol) elő nem 
fordul. A külföldi irodalomban a N. Lotus (thermalis) termőhelyei gyanánt pl. Lem- 
berget (A. WEIss, Beitr. z. Flora v. Lemberg, Verh. d. Zool.-bot. Ges. in Wien, XV. 
1865. p. 459.), Busk-ot (KwaPpP, Die bisher bekannten Pflanzen Galiziens, Wien, 
1872. p. 319.), Herkulesfürdőt (M. WILLKomm, Anleit. z. Stud. d. Wiss. Botanik, II. 
p. 402.), sőt Peterwardein-t ((Gross-Wardein helyett; 1. MEYER Conversat. Lexicon-ját!) 
etc. is emlegetik. (A. FLarr K. irod. adatai). Mindez részben hibás observatión vagy 
sajtóhibán alapuló tévedés. 
A kék tündérrózsát (Nymphaea coerulea Sav.) PRocoPP JENŐ dr. ültette át 
ugyanoda 1875. jan. 20-án. (Term. tud. Közl. 1893. p. 218.) — Azóta szépen díszlik 
és abból (1896. okt.-ben) magam is kaptam példányokat. PRocopP egyéb e fajta kisér- 
letei a Nymphaea dentata, N. guinensis, N. rubra, Victoria regia, Nelumbium luteum 
N. speciosum, Euryale feroxr-szal — úgy látszik — nem sikerültek. 
