216 
származó egyptomi ál-lótusz leveleinek számos metszetén ugyanis azt 
tapasztaltam, hogy a cfolium subtus parce puberulums mesophylljében vé- 
gig súrún fordulnak elő a belső csillagszőrképletek ; míg a cfolium utringue 
glaberrimum) -nál csak az erezet mentén, szemben az edénynyaláboknál 
fordul elő egy-kettő ; különben a lemezes szivacsparenchyma és az edény- 
nyalábok nagy légjáratait (V. Tábl. 4. d,) is merőben üresnek találtam. (Vesd 
össze V. Tábl. 4. d. és 6. d. — 4. g. 5. g.) ! Egyszerű physiologiai jelenség, 
mely távolról sem támogatja egynémely systematikusnak a NN. thermalis-t 
illető cfajin fejtegetéseit. 
KERNER kisérletei s megfigyelései bebizonyították azt a némileg anti- 
darwinistikus tényt, hogy a változó életkörülmények direct nem alakíthat- 
nak át egy fajt új, azaz más speciessé és ha meg is van a variabilitásra a 
kedvező helyzet, indítéka annak mindig valamely — előttünk eddig isme- 
retlen — belső ok.? Az epidermis taglalásánál már NáGELr,? majd de BaRy? 
is azon a nézeten van, hogy a vegetativ alkalmazkodás semmikép sem ha- 
tározza meg a szőrképletek absolut hiányát vagy jelenlétét ; e fajta képletek 
az alkalmazkodás különféle eseteiben is előfordulnak pl. vizbe merült (sub- 
mers) növényeknél is (Callitriche, Nymphmea, Ranunculus etc). Ellenben 
valószinű, hogy kifejlődésük és számuk a környezet alkotásától függ; e 
nézet támogatására szolgál azon tapasztalati tény, hogy rokon fajok, sőt 
egy és ugyanazon faj tagjainál a szőrözet a nap hatása, a szárazság S a 
környezet szellősségének egyenes arányában fogy vagy gyarapszik. 
A szőrözet a megfelelő szerv transpiratióját csökkenti és a nilusi 
ál-lótusz csekély pubescentiájával csak a nap heve és a Nilus periodikus ára- 
dásai következtében időnként ismétlődő szárazság ellen védekezhetik. A mi 
N. Lotus-unk számára a természetes meleg víz állandóbb s az egyptomi 
hőmérsékhez képest mérsékeltebb temperaturát biztosít; a levelek teljes 
lapjukkal, minden veszedelem megkoczkáztatása nélkül élhetnek a víz 
melegével s azon pára-réteg alatt, mely megakadályozza télen át a víz 
befagyását. Így hát semmi ok a levegő túlságos melege vagy a szárazság 
ellen való küzdelemre. 
A magyarföldi N. Lotus-nál az epidermis-sejtek sejtnedvében fel- 
oldott anthokyan az, a mely a pubescentia helyét és részben szerepét is 
pótolja. A subtropikus klima erősebb transpiratiót idézhet elő a nilusi tündér- 
rózsánál; a nagyváradi tündérrózsa mérsékelt éghajlat alatt mérsékeltebb 
: Lásd de BaARy I. c. pag. 231. és a 88. ábrát SAcHs után. 
? KERNER, Die Abhüngigkeit der Pflanzengestalt von Klima und Boden. Inns- 
bruck, 1869. pag. 29. 30. 31. 46. 
A. WiGANxDp, Der Darwinismus und die Naturforschung Newtons und Cuviers. 
— Beitrüge zur Methodik der Naturforschung und zur Speciesfrage. Braunschweig, 
1877. Bnd. III. pag. 151. 
" De Bagy Il. c. pag. 59. 
