viszonyok között él és ha egynémely példány leveleinek alsó epidermisében 
több az anthokyan, ebben a subepidermoidalis szövetek chlorophilljének 
védelmét látom a túlságos világosság s ennek következtében a fokozott 
transpirálás ellen. Ez pedig esetről-esetre, ugyanazon a termőhelyen 
változó.! 
A N. Lotus minden subtilis szerkezeti viszonyai mellett is nagy alkal- 
mazkodási képességgel bir? és csak ez képesíthette a nagy geographiai 
elterjedésre.? Az egyptomit meghaladó hőhatás s a természeti befolyás 
fokozott erőszakossága fokozottabb védekezésre is szorítja India N. Lotus-át 
és lett belőle a hazai forma glaberrima-val szemben var. pubescens WILD. 
— usgue N. rubra RoxBs. 
A Nympheaceáknál typikus collenehymával megerősített levélnyél 
(I. de Banryr 1. c. p. 126) és virágkocsán collateralis edény-nyalábjainak 
szerkezetét s az azok mentén (schizogen) keletkező intercellularis lég- 
járatok viszonyait, valamint a rhizoma chaoticus szerkezetét Caspany,: 
UNxNGERő és de Bany" közleményei után jól ismerjük. Ismétlése kivül esik 
értekezésem keretén ; csak azt jegyzem meg, hogy a virágkocsán s levél- 
nyelek lacunosus parenchymajának légjárataiban (ha epuberulusv, tehát 
aprószőrű is) belső idioblastokat, tehát csillagszőröket — mint pl. a Nuphar 
advena SacHs-nál"7 vagy Nuphar lhuteum-nál" — a Nymphaea Lotus egyik 
példányán sem constatálhattam. 
A N. Lotus reproductiv szerveit illetőleg fent megjegyeztem, hogy pl. a 
virág átmérőjére, mely sokszor jelentékenyen változik," valamint a szirom- 
levelek kisebb-nagyobb kihegyzettségére építeni nem lehet, az systematikai 
megkülönböztetésekre megfelelő alapot nem szolgáltat (V. Tábl. 3.). Inkább 
: Ismeretes, hogy az áttelelő lombleveleknek az anthokyántól származó (őszi) 
elpirosodása okszerű védekezés a tél intensiv világítása s egyszersmind hidege ellen. 
L. HABERLANDT, Physiol. Pflanzenanat. pag. 75—76. 
? SCHILBERSZKY dr.-nak érdekesen összeállított adataiból tudjuk, hogy a N. Lotus- 
nak pl. hazai két termőhelye között is lényeges különbségek vannak. A nagyváradi 
hévvíz hőfoka — úgymond — 27-33" R. (33:757—41-259 C.) közt változik a külön- 
böző helyek szerint, holott a józsefhegyi tó a Lukácsfürdőben 20-87 R. (— 269 C.), 
nem tekintve azt, hogy a nagyváradi hévvízben kénvegyület nincs s többi alkotóré- 
szeire — hőfokát nem tekintve — közel áll a közönséges ivóvízhez; a józsefhegyi 
forrástó vize ellenben határozottan kénes s egyéb ásványi alkotórészei minőleges és 
mennyileges összetételére nézve is lényegesen eltér a nagyváradi hévforrásétól. (Ter- 
mészettud. Közl. 1889. füz. 240. 372. 1.) 
S Lásd a N. Lotus fent közölt tagosulását. 
: CasPaRy, Monatsberichte d. Berl. Academie. Jul. 1862. 
5 UNGER, Anat. u. Physiol. p. 235. 
§ De .Bany I. c. pag. 172 —3, 223, 225, 339—40. 
" De Bany, 1. c. pag./231. fig. 88. 
§ STRASSBURGER, NOLL, SCHENK, SCHIMPER. Lehrb. d. Botanik. Jena, 1894. pag. 92. 
" Lásd pl. BArLLon, Listes des plantes de Madagascar. (Bulletin ete. loc. cit.) 
