218 
biologiai, főleg physiologiai szempontok szerint kellene a N. Lotus virág- 
szerveit 15 vizsgálnunk ; pl. Sacms kimutatta, hogy a Nymphaea stellata 
egyetlen virágának porzóival a hőmérő gömbjét érintve, az 0-6 fok C. hő- 
emelkedést mutatott, jeléül az erős lélegzési és hőkifejtési folyamatnak.! 
Számos vizsgálat eredményeképen tudjuk, hogy a pollen fajonként gyak- 
ran más-más szerkezetű s specifikus character-bélyeget szolgáltat. Ezt pl. 
a N. Lotus és N. coeruela Sav.-ra nézve megerősíthetem; ellenben az 
egyptomi s a hazai N. Lotus-ok -— hasonló életkörülményeik közepette — 
e tekintetben is megegyezők (V. Tábl. 11.). 
A N. Lotus historiájában hátra volna még annak eldöntése, hogy az 
oly gyakran s könnyen osztogatott rendemismusv megilleti-e a nagyváradi 
tündérrózsát és ha nem, mily úton-módon kerülhetett az hozzánk ? 
A N. Lotus-nak ősi hazája a trópusi vidék, kétségtelenül Egyptom. 
Az egyptomi nép kultuszában mindenkor nagy szerepet játszott a fehér és 
a kék (ál-) lótuszvirág ; már 5000 évvel az előtt meglepő szépen és természet- 
hűen rajzolták és festegették. Egyptom számos műemléke erről tanuskodik.? 
A nagyváradi termőhely sokak előtt mythikus rejtélyt alkotott ; meg- 
fejtésének kulcsát a Föld régelmult korszakaiban, főleg a glacialis periodus- 
ban keresték. 
A. v. KERNER stylusával remekel, a midőn a magyar-osztrák mon- 
archia növényvilágának kitünő jellemzésében többek között így nyilatkozik : 
cAzon fajok, a melyek magvaik megérlelésére igen meleg nyarat 
követelnek, a jégkorszak éghajlati viszonyai közt nem élhettek meg és vagy 
kivándoroltak az illető területről, melyen a rideg éghajlat érvényesült, vagy 
tönkre mentek. Egyetlen kivételt képez talán ama sajátságos vizi-rózsa, 
mely a Nagyváradtól délre fakadó meleg forrásokban buján tenyészik, a bota- 
nikusoktól a Nymphaea thermalis nevet nyerte és a subtrópikus Afrikában 
tenyésző Nymphaea Lotus-sal legközelebb rokon (azaz indentikus ! Ricnr. A.) 
E növény csak oly egyenletesen langyos vízben élhet meg, mint a milyen 
az említett hévforrás vize (30—40? 0) ; mert az osztrák-magyar monarchia 
legdélibb és legmelegebb részei pocsolyáinak, tavainak, forrásainak és 
patakjainak a hőmérséklete sem elegendő most már arra, hogy e növény 
azokban virágozzék és gyümölcsöket hozzon. És ép azért nem merész az a 
föltevés, hogy ezen vizi-rózsa régi idők maradványa, s hogy akkor még, a 
mikor a magyar medencze éghajlata igen hasonló volt ahhoz, mely most 
: R. BomMELI, Die Pflanzenwelt. Stuttgart, 1894. pag. 526. 
: A berlini botanikus kert muzeumának egyik lapos szekrényében a 
XVIII XXVI. dynastia ősrégi egyptomi sírleletei: bámulatos épségű koszorúk, füzé- 
rek s egyéb növénymaradványok vannak kitéve (Kr. szül. e. 1700—1200). Így pl. 
II. RAmsEs mumiájának kebeléről a Mimusops Schimperi H., s a Nymphaea coerulem 
Sav. szirmaiból készült virágfüzér bámulatos épségű (Der-el-Bahari sirlelet 1881). 
Mindez SCHWEINFURT gyüjtése és ajándéka. 
