226 
nyeimet.£ Egészen olyan benyomást tesz, mint az Euglena-félék garat- 
csöve, csakhogy végtelenül finomabb. 
Ezen cső újból a sejtek czentrális részén látható csak jól a sejtmag 
tájékán. Ott tudniillik egyesül a sejtmag burkával és azt magába zárja. 
Az aborális poluson is látható némelykor s csak falának erősebb fénytöré- 
sével árulja el jelenlétét. 
Csőnek mondom ezen képletet, mert másnak tartani alig lehet. Cse- 
kélyebb nagyítások alkalmazásakor nem lehet látni belőle semmit; ha 
azonban körülbelül 600—800-szoros nagyításokat használunk (vizsgálatai- 
mat REICHERT-féle mikroskoppal és 650 meg 880-szoros nagyítással végez- 
tem), akkor, ha mélyebben állítjuk be a mikroskop fokusát, mint vékony, 
világos, csillogó sáv jelenik meg az őt körülvevő, sötétebbnek látszó plas- 
mában, melytől élesen különbözik. 
Hozzá tehetem még, hogy ezen csőszerű képlet legvékonyabb a sej- 
tek két polusán s innen a középpont felé lassan, de folytonosan növekszik 
átmérője. A leirtakhoz egészen hasonlót láttam nyugvásra készülődő sej- 
tekben is, habár ott nem olyan práczizen, minek oka abban található, 
hogy az ezek testében nagyobb mennyiségben felhalmozott keményítő és 
excretszemcse nagyon megnehezíti a vizsgálatot. Legjobban itt is a volt 
ostorvégen figyelhető meg ezen elkülönülés (VI. tábla, 4. ábra), mely kis 
garatszerű cső benyomását teszi a szemlélőre. Kis gödörszerű bemélyedést 
láttam a sejtek mellső végének ama pontján, hol ezen cső végződik, egé- 
szen megfelelőt annak, melyet a mindjárt megemlítendő KUNsSTLER a 
Cryptomonas curvata aborális polusán látott. Még a microgameták sem 
nélkülözik ezen képletet; de mint könnyen érthető, ezen oly apró sejtek 
vizsgálata még nagyobb nehézségekbe ütközve, a tengelycső csak egy-egy 
részletében látszik. Itt is a mellső végen láttam a mikroskop fokusának 
mélyebb beállításakor világosabb csatornát, mely a vacuolumon alul kez- 
dődött (VI. tábla, 10. ábra) s mintegy annak folytatásának látszott, azután 
egyenes irányban folytatódott a test belsejébe, hol egészen a pyrenoid 
tájáig követhettem. Azon túl azután elenyészett. Ezt csak a macrogameták 
fönt leirt tengelyeső homologonjának tarthatom. 
Ezen megfigyelésekkel már régebben tett kutatások megerősítést 
nyernek ; ezek annak idején BürscHuI GYy., a nagynevű német protistologus 
részéről igen elitélő kritikára találtak és ezeket azóta, talán ennek követ- 
keztében, tekintetbe sem vette többé a tudományos világ. Vélem ugyanis 
KUNSTLER J. franczia zoologus dolgozatát az ostoros ázalékállatkák alaktaná- 
ról. KuNsTLER idézett munkájában a Cryptomonas nevű ázalékállatkákról 
k R. FRaxcÉ: Zur Morphologie und Physiologie der Stigmata der Mastigopho- 
ren. (Zeitschr. f£. wissenschaftl. Zoologie. LVI. köt. 1893. Tab. VIII. Fig. 7.) 
kr JT. KUNSTLER: Recherches sur la Morphologie des Flagelles. (Extrait du Bul 
