227 
azt irja, hogy ennek sajátságos garatzsebéből csatorna indul ki és ez a test 
hátsó polusán végződik. xLe C. curvata, le C. ovata, le c. (Giardi montrent 
entre le fond de la poche granuleuse et le bout posteriéur du corps, un 
tractus particulier, dvaspect variable avec lespéce considérée, gui relie ces 
parties.v! Rajzain ezt ábrázolja is. 
Minden jel arra mutat, hogy az általam látott elkülönülések, meg a 
KUNSTLER rtractusav egy és ugyanazon szervezeti elkülönülés. Nem tudok 
azonban egyetérteni KuUNSTLER-rel ezen képlet jelentőségének magyaráza- 
tával. Ő ugyanis hajlandó ezt egyenesen bélnek tekinteni, azt mondván, 
hogy valószínű előtte, miszerint bacteriumok,? meg hasonló kis tárgyak a 
garaton át annak zsebszerű tágulásába jutnak, hol mint valóságos gyo- 
morban megemésztetnek. Nem lehetetlen, hogy a táplálékkal együtt fel- 
vett fölöleges víz és a meg nem emészthető maradványok a bélszerű 
nyulvány szájadékán hagyják el a testet. S tényleg ez nem lehetetlen ; 
tudjuk, hogy számos [lagellata teste hátsó részén kibocsát föácaliákat. 
De előttem, különösen ha a Chlorogoniumot tartom szem előtt, nem való- 
színű, hogy ebben a csatornában víz czirkulál (táplálék felvétele a növényi 
módon való táplálkozásnál úgyis ki levén zárva). Inkább azt tartom, hogy 
ezen sajátságos tengelycső a sejtek protoplasmájának elemi szerkezetével 
hozható kapcsolatba. 
Azt hiszem, hogy ezen tengelycsövet a Chlorogomumban már más 
szerzők is látták. Utalhatok ugyanis a STEIN és DANGEARD rajzaira. STEIN ? 
oly macrogametát ábrázol, melynek sejttartalma megoszlott, melynek csil- 
langói azonban az oszlási termékekkel még finom plasmafonál segélyével 
vannak kapcsolatban. XVIII. táblájának szövegmagyarázatában STEIN ezen 
jelenségről meg külön e szavakkal emlékszik meg: csDer feine Verbin- 
dungsstrang zwischen dem vordersten Segment und den Geisseln ist die 
Ursache, dass der ganze Teilungszustand sich wie ein einfaches Thier 
bewegtv. DANGEARD pedig burkában összehúzódott sejtet ábrázol, melynek 
mellső része, a sejt hossztengelyében fekvő plasmazsineggel a csillangók 
eredési pontjával össze van kötve. Nagyon hiszem, hogy ezen plasmazsi- 
neg identikus az általam leirt tengelycsővel. 
Ezen, a sejt két vége közt kifeszített, plasmazsineg mindenesetre azon- 
ban mechanikai czélokra is szolgál, a mennyiben ez függeszti fel s tartja 
helyzetében a sejtmagot. Erőműtanilag tehát ugyanazon munkát teljesíti, 
mint ama, plasmatikus fonalak, melyeket már régóta különböző moszatok- 
letin scientifigue de la France et de la Belgigue. III. sér. 2. année. Paris, 1889. 89. 
114. 1. 9 tábla.) 
! KUNSTLER id. munkája 473. lapján. 
? Ibidem. 475. I. 
5 STEIN FR.: Der Organismus der Infusionsthiere. III. Abth., I. Hülfte. Tab. 
XVIII. Fig. 13—19. 
15 
