229 
helyen hasad s a hasadási vonalak parallel haladnak, két szalag jön létre, 
mely a lemez hossztengelye körül úgy csavarodik, mint a két kigyó a hir- 
nökpálczára (a caduceusra). Egyszóval, annyi spirális szalag képződik, a 
hány hasadás áll be a gyűrűs alaplemezben. Ennek igazságát kis, néhány 
pillanat alatt elkészíthető papirminta segélyével akármelyik perczben is 
szemléltethetjük. 
Ilyképen adhatunk magunknak számot arról, mily módon keletkez- 
hettek az egységes, gyűrűs chromatophorból a, leirt, sajátságos spirális 
szalagok. Most még azon kérdés is felmerül, vajjon miért hasad a lemez 
épen párhuzamosan széleivel, spirális vonalban? Erre határozott feleletet 
adni jelen ismereteink és tapasztalataink alapján már nem igen lehetséges. 
Csak véleménynyilvánításképen mondhatom azt, hogy ennek oka talán a 
protoplasma elemi strukturájában keresendő és meg is található, ha elfo- 
gadjuk a protoplasma spirális fonalakból való felépítésének tanát, melyet 
Favop és Esrz néhány év óta hirdetnek. És ezen spirális szerkezet javára 
a Chlorogoniumon tett vizsgálataim alapján is tudok egyetmást felhozni. 
Ez a testburok sávolyozottsága, mely itt — mint ezt most már számos 
véglényről ismerjük — sűrűn spirális. Különben erről még bővebben is 
lesz szó a testburok leirásánál. A testburok, akár kiválasztott anyagnak, 
akár levedlett és átváltozott plasmarétegnek tekintsük (s ez utóbbi nézet 
mellett nagyon is tekintetbe veendő okok szólnak), mindenesetre híven 
visszatükrözi a felületi plasmaréteg strukturáját. Ha pedig ez spirális fel- 
építésű, mi sem gátolja, hogy a többi plasmarétegek, nevezetesen pedig a 
chlorophorrétegek hasonló spirális felépítését lehetőnek ne tartsuk. Így 
tehát megint oly körülmény ez, melyet a fönt kifejtett gondolatok támaszáúl 
felhasználhatunk. 
A chlorophor szerkezetéről az irodalomban alig találunk adatot. 
A régibb szerzők EHRENBERG, SCHNEIDER, WEISSE és CsSIENKOWSKI csak 
egyneműen zöld plasmát ismertek. Nem találunk erre nézve újat STEIN 
nagyszabású Flagellata-munkájában sem. KrEBs pedig a chlorophorról a 
következőket mondja : cDer Form des Körpers enstprechend, findet sich eine 
gleichmássig grüne Chlorophyllschicht; ob sie aus einem oder mehreren 
Chlorophylitrágern besteht, ist nicht untersucht worden . . .)Y Rajza sem 
nyujt újat. A legelső és egyszersmind utolsó búvár, ki a Chlorogonium 
chromatophorának kérdésével behatóbban foglalkozott, KRASSILSTSCHIK ; 
de ugyancsak pár szóra méltatja ezen problemát. 
Dolgozatának idevonatkozó része olyan rövid, hogy egészen ide- 
iktathatom. Az orosz szerző ugyanis erről csak a következőket mondja : 
cDie Farbe des Körpers ist bei der ersten so wie überhaupt bei den ersten 
Generationen eine liehtgrüne, bedingt von sehr feinen, dicht gedrángten 
xX KzEses G.: Organisation stb. 339. Il. 
