Forord. 



JTIed Chrysis fOrslnd Linm- sSdana smS gelinglika Fnsekler med genikulerade 13-iedade autenner fastade bfver munnen ooh 

 fyra Idervingar med 3, hflgsl 4 fullkomliga falt; livilkas lifirda, liksom med elt harncsk bekladda, halfcylindriska kropp ar ut- 

 smyckad med skona melallglansaiide fargcr, liknande regnbogcns; och hvilka djur, nar de oroas, sammanrulla sig kblformigt 

 liksora Trilobiterna. Deras lilliga rorelser lillika med deras fiirgprakt af eldriidt, kopparrodl, purpurrodt, gullrodt, gullgronl, himmels- 

 biatt och violell m. m. ha redan frSn iihlre lldcr fidragit sig sa viil Naturforskarcs som hela Folkslags uppmilrksamhet, och i 

 olika lander gifvit anlednlng tilt dcras karakleristiska namn af GuldgeHnfjar , Guldsteklar , GuUiwepse , Goldiuespen , Guepes- 

 doreeso. s. v. Dcras lcfnadssatt bland iiisektcrna, liknande f.iikens bland foglarne, ha fdranledt Engclsmfinnen att kalla 

 dem Cnckoo-flies. Dcn naturliga grupp dc bilda iir. i jemforelse mcd de grupper som slii dcm niirmast, icke synnerligen rik 

 hvarken pa Slagten eller .Arler. iMan har forsiikt llere satt att ordna dem , an cfter inuudelarne, iin efter vingadrornas falt, 

 an eflcr del sisla abdominalsegmenlcts bcskalfenhet, iin eflcr klornas nakcnket eller armatiir o. s. v. Mundclarne sisom 

 utmarkande djurets lcfiiadssiilt leinna visscrligcn sakra karaktercr, i synncrhct om djuren aro sS stora att deras munapparat 

 ulan svSrighet kan mcd en vanlig lupp unilersokas. Mcn hos dessa sinii djur, af hvilka de flcsta siillan upphinna en liingd 

 af 3 pariserlinier och endast fii hafva 5 — G pariserliniers kroppsliingd , kan on dylik undersokning icke ske ulan tillhjelp af 

 mikroskop, hvilkct fa Entoinologcr kunna bckosta sig och hvilkot de bcgynnande siillan forsta att iindamSlsenligt anvanda. 

 SSdana instrUTncnter iiro ock i anseendc till deras tyngil och iifriga beskalfenkct mindre lainpliga att fiira med sig pS excur- 

 sioner, undcr hvilka dock sadana undersiikniiigar, mcdan djurcn iinnu lcfva , egentligeii borde anstiillas. Ty med djurets dod 

 indragas dessa snia fina dclar sa hikdt, alt de ej ulan skada atcr kunna frauidragas, och efter diiden hoptorka och vanstal- 

 las de till sin form. Och om de an nppinjukas pii det bland Entomologerna iilliga siitt, sk aterfa de dock lika litet deras 

 naturliga form som en torkad vexl. Englands Entomologcr aro derliire af den meningen att de smii insekternas finare mun- 

 delar d. v. s. palper, maxiller och labium, siiararc liiira till Aiiatomiens iiii till Nalurhistoriens omriide. — Vingarncs Sdror 

 och fall iiro for dcnna grupps systeraatisering dc ininst palitliga och de minst tillfrcdsstiillande. Ty dels aro bakvingarne ho» 

 alla LinnaMnska Chrysides i saknad af nagot cnda tydligt falt, dcls aro framvingarncs reticulation niistan hos alla bildad lik- 

 som efter en modell; ooh det falt soin Hnnes fullkomligt hos cn art, niines ock hos den andra om icke likasa fullkoraligt at- 

 minstone rudimeiitiirt och alltid af sainina forin. Ickc hellcr har naluren hos dessa djur utmiirkt cn sa skarp griins emellan 

 fullkomliga och rudimentara vingfiilt, att de ickc ofta liipa tillsaininan. En uppsliillniiig eftcr vingfaltens fina afvikelser sins 

 emellan hos Chrysides skulle saledes blifva lika invecklad som onaturlig. — Den nalurligdste gruiid fiir dessa djurs Stor-af- 

 deliiingar hamtas af inageiis kullrighct, platthet eller ihSliga hvalfning, samt af tassklornas nakenhet ellcr bevapning, och 

 nast dcrefter fiilja sSsoin undcrordnade karaktercr de iifriga kroppsdelarnes fiirhallande. — ?k klornas beskaffenhet hafva, 

 markvardigt nog, Entoniologcrna alldeles icke gifvit akl, iiiula till dcss WesmaH uli "Notice sur les Ciirysides de Belgique" 

 bevisade deras olikhet och forst .anlog den sasom en nota caracteristica. Wesmael har uti dcnna sin skrift val icke upptagit 

 flere an 4 Genera och 20 Species, och likviil iir, sasom Liisaren finncr af den uppstiillning vi har meddela, hans utkast till- 

 lampligt p& alla bSde Utlandska och Europeiska Sliigten och Arlcr inom deiina grupp; och detta utan att hindra de nya och 

 friare utsigter eller Ssigler hvartill dc, soin dcreftcr soka , ickc cller sakna iimnen i var afhandling, hvilken ar att anse s4- 

 som Prodromus IVIonographia) Chrysidum in sensu Linnwano. Lund i Maj 1845. 



