[No.  L 
har  ogsaa  større  stykker  fra  nogle  norske  gravfund  f.  eks.  fra 
Øvre  Berge  i  Lyngdal,  Lister  og  Mandals  amt  (Krist.  M.  3534) 
samt  fra  Øvre  Snartemo  i  Hæggebostad,  samme  amt  (Stav.  M. 
272—  305).  Alle  disse  viser  en  meget  fm  og  fast  vævning,  betydelig 
finere  og  kunstfærdigere  end  den,  som  man  fTnder  i  de  bekj endte 
danske  broncealders  dragter.1) 
I  Evebøfundet  ligger  nu  en  hel  del  tøistykker,  alle  uden  tvil 
tilhørende  den  begravedes  dragt,  men  desværre  intet  saa  stort,  at 
dragtens  form  eller  beskaffenhed  kan  skjønnes.  Alle  fragmenterne 
er  af  uldent  tøi,  ifølge  de  undersøgelser  professor  J.  0.  Andersson 
i  Stockholm  og  marinearzt  dr.  Gr.  Buse  han  i  Kiel  har  anstillet.2) 
Flere  stykker  er  af  en  grovere  vævning  end  de  andre  samt 
har  nu  en  meget  mørk,  næsten  sort  farve.  Dr.  Buschan  tror,  at 
den  dunkle  farve  er  naturlig  og  ikke  tilkommet  gjennem  nogen 
kemisk  proces,  samt  rinder  deri  en  ny  bekræftelse  paa  sin  mening, 
at  de  lysf arvede  faar  er  et  senere  kulturprodukt.3)  —  Disse  tøi- 
stykker har  vel  tilhørt  en  kappe  eller  andet  overtøi. 
De  fleste  stykker  er  af  et  finere  stof,  der  nu  har  en  rødbrun 
farve.  Yævningen  er  ifølge  velvillig  meddelelse  fra  professor 
Andersson  en  firskaftet  eller  dobbelt  retsidet  kypert.  Denne  væv- 
ning synes  ikke  at  forekomme  under  broncealderen,  men  bliver  i 
jernalderen  ganske  almindelig.4)  Disse  rester  tilhører  uden  tvil 
den  af  dødes  egentlige  dragt,  en  kjortel  eller  lignende.  Dens  kanter 
har  været  forsirede  med  paasyede  border  af  fortrinligt  arbeide, 
som  meget  ligner  den  af  Rygh  (N.  0.  233)  af  bildecle. 
V)  Engelh ar dt  i  Thorsbjerg  Mosefund  side  19. 
-)  Jeg  benytter  her  leiligheden  til  at  udtale  min  tak  til  begge  disse 
herrer  for  den  hjælp,  de  velvillig  har  ydet  mig  ved  at  undersøge  tøiprover 
fra  fnndet. 
;! )  Jfr.  Buschan.  U  b  e  r  pråhistorischeG-ewebe  u  n  d  G  e  s  p  i  n  n  s  t  é, 
i  Archiv  fur  Anthrop.  bd.  XVIII  side  240.  Dr.  Buschan  skriver  angaaende 
de  ham  tilsendte  prøver  af  3  slags  tøi  fra  Evebøfundet:  „Alle  3  Proben 
sind  Schafwolle  und  stammen  von  verschiedenen  Theilen  des  Felles.  Die 
dunkle  Farbe  fuhre  ich  auf  das  naturliche  Pigment  des  Haares  zuriick  und 
tinde  darin  wiederum  einen  Beweis,  dass  die  hellen  Schafe  erst  ein  Zlich- 
tungsproduct  darstellen.  Ich  leugne  daher,  dass  die  dunkle  Farbe  etwa 
durch  einen  chemischen  Process  entstanden  sein  kann. 
Dass  diese  Zeugreste  Wolle  sind,  lehrt  schon  die  mikroskopische  Unter- 
suchung,  bei  der  man,  besonders  an  den  beiden  helleren  Proben,  ganz 
deutlich  die  Schuppen  des  Haarschaftes  unterscheiden  kann.  Ausserdem 
beståtigt  dies  das  mikro-chemische  Verhalten  bei  Behandlung  mit  Schwe- 
felsåure." 
4)  Buschan,  ant',  arb.  side  257. 
