Det  præparant  K.  Grlimme  og  mig  for  sommeren  1889  til- 
staaede  stipendium  af  konsul  J.  Frieles  legat  anvendtes  til  en 
fem  ugers  exkursion  (fra  5te  juni  til  10de  juli)  til  Husøen  for  der 
at  indsamle  evertebrater  og  fugle. 
Da  der  i  „Undersøgelser  over  dyrelivet  i  de  vestlandske 
fjorde"  nærmere  vil  blive  redegjort  for  de  indsamlede  evertebra- 
ter, skal  jeg  her  blot  omtale  Husøens  fugleverden. 
Husøen  med  omliggende  smaa  øer  og  holmer,  hvoraf  den 
yderste,  Utvær,  er  det  vestligste  beboede  sted  i  Norge  (61°  2'  n. 
br.,  4°  31'  ø.  1.  Greenwich),  ligger  paa  den  nordvestre  side  af  Sogne- 
fjordens munding,  helt  ude  i  havet,  adskilt  fra  Ytre  Sulen  ved 
den  2 — 3  km.  brede  Strømfjord.  Fladt  og  veirhaardt,  som  dette 
økompleks  er,  er  det  ganske  blottet  for  træer  og  buske,  naar 
undtages  en  og  anden  Rosa  canina,  der  hist  og  her  i  fjeldspræk- 
kerne  fører  en  kummerlig  kamp  for  tilværelsen.  Spurvefuglene 
er  derfor  ogsaa  meget  tarveligt  repræsenterede  (7  arter).  Vaderne 
er  heller  ikke  meget  talrige  (12  arter),  da  de  fleste  af  øerne,  der 
er  ganske  smaa,  mangler  myrer. 
Er  imidlertid  øerne  fattige  paa  spurve-  og  vadefugle,  er 
svømmefuglene  desto  talrigere  repræsenterede,  om  ikke  ved  arter 
(21),  saa  dog  ved  individer.  I  hundredevis  hækker  der  med  maa- 
ger  og  terner  paa  de  fladere  græsklædte  øer  og  holmer ;  i  flere  af 
øernes  sterkt  sønderrevne  og  forvittrede  fjeldsider  ruger  store 
kolonier  af  alke,  lomvie,  lunde  og  skarv,  ved  Beglas  nordspids,  i 
og  omkring  Beglastuen,  endog  i  en  saadan  mængde,  at  der  er  et 
helt  lidet  fuglebjerg. 
Høst  og  vaar  gaar  en  del  af  kysttrækket  over  Husøen,  ofte 
tager  da  fuglene  standkvarter  der  for  nogle  dage ;  om  høsten  skal 
det  saaledes  ikke  være  sjeldent  at  se  graagaasnokke  paa  50 — 100 
individer. 
Skjønt  vi  i  1889  fik  en  meget  tidlig  og  varm  vaar  og  som- 
mer, syntes  ikke  dette  at  have  havt  nogen  stor  indflydelse  paa 
