Paa begge Sider af Karmsund er i Oldtiden opført mange 
grønklædte Gravhauge synbare for alle dem, der seiler forbi. 
Stoltest kneisede Kongshaugen paa Brinken ved Avaldsnæs 
Kirke med Avaldsnæsbugten tæt under og med vid Udsigt over 
Leden baade mod Nord og Syd. Dens Muld er imidlertid nu spredt 
som Fyld paa Kirkegaarden, og kun en Del af Grundfladen lader 
.sig fremdeles paavise udenfor den østre Side af Kirkegaardsmuren. 
Et Stykke længer mod Nord paa et lidet Fjeldplateau omtrent 
1 60 Meter fra Stranden, hvor Sundet er smalest, laa Storhaugen, 
der havde Ord for at være Karmøens mægtigste Oldtidsminde. 
Idet Opfyldingen eller Haugens Runding var ført nedenfor Fjeldets 
bratte Afsats mod Øst, saa den fra Søen af endog meget større og 
høiere ud, end den i Virkeligheden var. Dog var Tværmaalet 
ovenfor Stupet vel 40 Meter og Høiden omkring Midtpartiet mellem 
5 og 6 Meter. I de sidste 50 Aar har der imidlertid jævnligen 
været smaagravet og hentet Blandingsmuld fra Haugen. Derved 
er naturligvis ledet Luft og skadelig Fugtighed ind i Haugens Indre. 
Efterhaanden var paa denne Maade omtrent Halvdelen af Hau- 
gens Runding mod Nord bleven bortført. Under dette Arbeide 
var paatruffet Egebord og andre forarbeidede Træstykker, der uden 
videre var tagne til Indtægt for Eierens knappe Vedforraad. Vist- 
nok var det for alle let at se, at disse Trærester var af et Fartøi, 
men dels fordi Gravningen foregik uden nogen antikvarisk Tanke, 
dels fordi der kunde gaa Aar imellem hver Gang Arbeidet bragte 
nye Stykker for Lyset, vakte disse Skibslevninger ingen Opmærk- 
somhed før Høsten 1886, da Lærer Døsseland kom paa Aastedet 
■og godhedsfuldt sendte mig Indberetning. 
Under hans Ledelse blev strax foretaget nogle orienterende 
Undersøgelser for at skaffe nærmere Vished om Resternes Tilstand, 
Fartøiets Stilling o. s. v., og fandtes da ret ovenfor Kjølplanken 
først et Sæt Spillebrikker af Rav, dernæst et Sæt Spillebrikker af 
