i88 7 .] 
Om plantesygdomme i Norge. 
17 
Sygdommen optræder enkelte aar meget sterkt omkring Stavanger 
og paa Jæderen, men fandtes, trods eftersøgning, ikke paa noget sted i 
den i sommer bereiste del af landet. At denne sygdoms aarsag var en 
isop blev først omtalt i en notis i » Naturens for 1882; endel af de 
til mig indsendte sclerotier blev saa gjennem prof. Blytt sendte til 
De Bary, der bestemte soppen til at være peziza sclerotiorum. I 
Storbrittanien og Irland, hvor en ganske lignende og sandsynligvis 
identisk sygdom er optraadt, er soppen derimod bleven benævnt 
pezisa postuma, hvad der neppe har nogen berettigelse. 
Sygdommen optræder i de forskjellige aar med høist forskjellig 
heftighed; iaar (1887) var det saaledes vanskeligt at erholde et blot 
nogenlunde rigeligt materiale af den; andre aar kan den angribe 
paa enkelte agre op til halvparten af planterne. Noget middel 
mod sygdommen er, saavidt jeg ved, endnu ikke i praksis forsøgt. 
Om mulige forholdsregler har jeg udtalt mig udførligt i den tidli- 
gere citerede bog om plantesygdomme. 
Det vilde være ønskeligt, om landmændene selv i de forskjellige 
dele af landet vilde have sin opmerksomhed henvendt paa denne 
sygdom, som muligens kan blive farlig paa andre steder end der, hvor 
den hidtil har vist sig; skal sygdommens udbredelse kunne hindres, 
kan dette kun ske, om man griber kraftigt ind, med det samme 
ondet viser sig. 
Klever. 
Paa kløver optraadte hist og her meldug (erysiphe martii) 1 ), 
og ofte en af sop foraarsaget bladfleksygdom, der ytrer sig som 
smaa sorte pletter paa bladene. Ingen af dem gjorde nævneværdig 
skade, der hvor jeg iagttog dem. 
Farligere er kløveraalen (tylenchus devastatrix) 2 ), hvor den op- 
Anf. st. p. 163 og 164 Om denne sygdom end ikke hidtil har vist sig 
at være af praktisk betydning, saa forekom den dog saapas udbredt, at man ikke 
kan være sikker paa, at den ikke under passende klimatiske forholde kan gribe 
sterkt om sig og blive generende. 
2 ) »Plantesygdomme« p. 204. Efter hvad man vidste, dengang denne bog 
blev skrevet, var kløveraalen og den hos os ikke hidtil iagttagne rugaal to for- 
skjellige arter (t. havensteinii og t. devastatrix). Senere undersøgelser har vist, 
at det er den samme orm, der bevirker kløversygdommen og andre ormesygdomme 
bl. a. ogsaa paa rug. (Smlg. Ritzema Bos i Biolog. Centralblatt 1887 og 1888 
og Schøyens referat af disse undersøgelser i N. Landmandsblad for 1888 p. 53 
og 59-) 
2 
