4 
James A. Grieg. 
No. 3.] 
chus acutus, maa moderdyrenes befrugtning have foregaaet i begyn- 
delsen af høsten. Fødselstiden maa altsaa sættes til omkring midt- 
sommers, da jo befrugtningen foregaar kort tid efter fødselen. 
Fostrenes størrelse synes ogsaa at tale for denne antagelses rigtighed. 
Forklaringen paa det fænomen, at der blandt saa mange hundyr 
kun fandtes en eneste drægtig, maa søges i, at hvidnæsen i lighed 
med vore finhvaler ikke yngler hvert aar (cfr. Guldberg). 1 ) Hvor- 
vidt de yngre individer diede, var det ikke muligt at faa rede paa, 
da dyrene ikke var i ro i noget øieblik; i løbet af nogle faa timer 
var den hele flok dræbt, halt paa land og for størstedelen parteret. 
Det er imidlertid ikke usandsynligt, da det daarligt forbenede skeiet 
hos de mindre individer viser, at de var meget unge. Muligens var 
enkelte af dem blot aarsgamle. 2 ) 
Gammel han. 
Totallængde 299 cm. 
Rygfinnens lodrette høide 35 » 
— basale længde 46 » 
— længde langs den ydre rand 67 » 
Halefinnens bredde 80 » 
JLuffernes længde (ydre maal) 51.5 !» 
— — (indre maal) 38.5 » 
Afstand fra snudespids til luffer 57 » 
— » — » rygfin 116 » 
— » overkjævespids til blæsehul 35 » 
» rygfinnens bagerste kant til halens indsnit. .124 » 
Forholdet mellem lufferne og totallængden er som 1 : 5.8. Ryg- 
finnen ligger foran dyrets midte. 
Ung hun. 
Totallængde 190 cm. 
Omfang bag lufferne 105 » 
Rygfinnens lodrette høide 19.5 » 
— basale længde 31.5 » 
— længde langs den ydre rand 39 » 
Halefinnens bredde 44 » 
Luffernes længde (ydre maal) 36.5 
— — (indre maal) 25 » 
1 ) Guldberg: Bidrag til Cetaceernes biologi. Christiania Vidensk. Selsk. Forh. 
1886 No. 9. 
2 ) I dette aars juninummer af «Naturen» har dr. Brunchorst leveret en be- 
skrivelse af fangststedet og fangstmethoden, der ogsaa i kulturhistorisk henseende 
har sin store interesse, da den har holdt sig uforandret igjennem tiderne helt fra 
vore forfædres tid. 
