12 
James A. Grieg. 
[No. 3. 
Hannen er adskillig større end hunnen, thi medens den største 
han maalte 2.99 m., naar hundyrene ikke længere op end til 2.74 m. 
Denne forskjel kan ikke være rent tilfældig, thi sammenstilles listen 
over de tidligere kjendte hvidnæser, kommer man til samme resul- 
tat, hannen maaler paa denne ligesom her 2.99 m., den største hun 
naar derimod ikke længere end til 2.49 m. Begge de ovenfor nævnte 
dyr maa være meget gamle, da de fleste tænder enten var ganske 
afslidte og fortærede af caries eller affaldne, og maa derfor antages 
at have naaet sin største udvikling, der altsaa hos hannen kan sættes 
til 3 m., hos hunnen derimod blot til 2.75 m. 1 Hannen er ikke alene 
større, den er ogsaa kraftigere, mere robust bygget; bortseet fra 
enkelte individuelle variationer, kommer dette tydeligt frem paa de 
vedføiede tabeller. 
Forholdet mellem kraniet og dyrets totallængde er hos det 
mindste individ 1 : 4.4, men eftersom dyrene vokser, vokser ogsaa 
dette, som man jo kunde vente, og er hos det største dyr 1 : 5.9. 
Den samme forskjel sees ogsaa, omend ikke saa tydeligt, i tabellen 
over forholdet mellem snudens og hjernekassens længde; hos et af 
de yngre individer (no. 25) er forholdet som 1 : 1.28, hos et af de 
ældre (no. 3) derimod som 1 : 0.92. Gjennemsnitsforholdet mellem 
snudens og hjernekassens længde blir her omtrent ligt. Hos Liitken 
er forholdet lidt større end her, gjennemsnitsforholdet sættes af ham 
til 1.2. Denne differents skriver sig sandsynligvis fra, at Liitken 
har maalt hjernekassens længde fra condyli ossis occipitis, medens 
de her anførte maal er tagne fra foramen occipitale's øvre rand. 
Hjernekassens bredde sættes af Liitken til lig med, større eller 
mindre end dens længde, her er den derimod med undtagelse af 
hos no. 20 og 25 stadig større. Denne differents skriver sig vel,, 
som ovenfor nævnt, fra vore forskjellige maal af hjernekassens længde. 
At denne formodning maa være rigtig, viser forholdet mellem snu- 
dens og kraniets totallængde, hvor vi begge faar gjennemsnitsforhol- 
det i :2.i. Hos os begge varierer ogsaa forholdet mellem 2 og 2.2: 
med undtagelse af no. 28, hvor forholdet er i : 2.3. Ogsaa her viste 
det sig, at prænasalfeltet er planere hos de yngre og mere hvælvet. 
hos de ældre (cfr. Gulberg). 
Tændernes antal varierer mellem 22 og 26 paa hver side. Den 
inderste tand adskiller sig fra de øvrige ved sin 'mere krumme form. 
Paa de ældre individer var det ofte meget vanskeligt, ja endog rent 
x ) Det største individ af de ved Bildøen i mai 1887 stængte 7 hvidnæser 
maalte 2640 mm. fra snudespids til halefin ; halens bredde var 633 mm. 
