10 II. August Žáček: 



COŽ jest nejdůležitější, stanoviti součet útlumů se stejnou 

 přesností pro všechny výšky resonanční křivky.' 



Vedle resonanční křivky proudového effektu lze vhod- 

 ným elektrometrem stanoviti také potenciálový effekt; cha- 

 rakter resonanční křivky effektu potenciálového jest v celku 

 týž jako resonaačních křivek effektu proudového. 



Můžeme tedy užiti k určování frekvence a útlumu kte- 

 rékoliv methody podle okolností. Při všech popsaných me- 

 thodách, jež jsou založeny na kvadratických effektech, určuje 

 se frekvence z polohy maxima. K výpočtu součtu útlumů 

 musíme vedle toho znáti i hodnotu tohoto maxima, jíž pra- 

 videlně ani neměříme, nýbrž získáváme proložením křivky 

 měřenými body; i to může býti e\^. spojeno se značnými 

 chybami. 



Proto v případech, kde se jedná o velkou přesnost, 

 hlavně při měření nepatrných změn frekvence, jako je tomu 

 v drahé části této práce, se uvedené methody neosvědčují. 

 Za to velmi dobře lze užiti method založených na biline- 

 árních effektech, jichž jsem několik vypracoval. Také re- 

 sonanční křivky kteréhokoliv bilineárního effektu mají zhruba 

 týž charakter: při resonanci procházejí nullou, mají kolem 

 nully dvě extremní hodnoty, jichž poloha jest v jednoduché 

 souvislosti se součtem útlumů. V tom, že jsou to methody 

 nullové, tkví jejich hlavní předaost proti methodám zalo- 

 ženým na kvadratických effektech. 



V dalším oddílu první části své práce podám nejprve 

 popis method založených na bilineárních effektech; až na 

 methodu s indukčním dynamometrem jsou veskrze nové. 

 Pak následuje theorie všech bilineárních effektu a konečně 

 příklady měření, z nichž uvidíme upotřebitelnost popsaných 

 method pro určování konstant oscillačních kruhů. 



Kapitola II. 

 Methody založené ná bilineárních effektech. 



Různé způsoby, jimiž možno stanoviti resonanční křivky 

 bilineárních effektu, lze roztříditi buď podle měřených effektu 

 nebo podle ap pařátů užitých při měření. Vzhledem k sta- 



