studie o kondenisátorových kruzích. 19 



Na jemné ibronzové lamettě, jakých se užívá pro závěsy cívek 

 D'Arsaiival'Qvýcli galvanometrů, jest zavěšen prsten z ten- 

 kého (0-1 mm) měděného plechu. Závěs (délky 3(T cm) jest 

 upevněn na hlavici trubice a možno tedy otáčením hlavice 

 stočiti prsten tak, aby jeho rovina splývala se střední rovi- 

 nou cívky S^. Dimense prstenu jsou: vnější průměr 40 mm, 

 vnitřní průměr 32 mm,. Prsten přilepen na papír, na nějž 

 jest voskem upevněno také malé zrcadélko k odečítání vý- 

 chylek prstenu methodou Pioggendorf-Gaussovou. Přední i 

 zadní stěna cívky S2 jest zalepena sklíčky, jichž vzájicmnou 

 distanci lze měniti; mezi isklíčky pohybuje se prsten. Tím 

 jest jednak zabráněno, aby vzduchové proudy nerušily pohybu 

 prstenu, jednak lze vhodnou vzdáleností obou sklíček, mezi 

 nimiž prsten oscilluje, uděliti prstenu útlum vhodný pro po- 

 zorování. U svého apparátu jsem si nařídil distanci tlumí- 

 cích stěn tak, že pohyb jehly byl již téměř aperiiodický. Aby 

 se zabránilo vzniku vířivých proudů, nebylo nikde užito 

 massivních kovových hmot; většina částí byla zhotovena 

 z dobře vyschlého dřeva modřínového. Apparát opatřen jest 

 třemi stavěcími šrouby a libellou. 



Působení dynamometru si možno jednoduše vyložiti 

 takto: Posíláme-li cívkou ^^2 proud i^, indukuje se v prstenu, 

 jenž jest s ní parallelní, proud i^. Proud % jest úměrný proudu 

 ioj poněvadž ohmický odpor prstenu možno proti jeho induk- 

 tanci zanedbati. Poněvadž prsten a cívka S^ jisou rovnoběžné, 

 nepůsobí naň cívka S2 žádným momentem, prsten jest v klidu. 

 Posíláme-li naopak cívkou S-^^ proud ii, neindukuje se v prste- 

 nu žádný proud, poněvadž cívka S^ sl prsten stojí na sobě 

 kolmo. Prochází-li však prstenem proud 4, stáčí jej momen- 

 tem úměrným součinu ij^. Posíláme-li tedy současně cívkou 

 Si proud ii, cívkou S2 proud i^V^ podléhá prsten momentu 

 úměrnému v každém čase veličině t*i^2- Kdybychoím stá- 

 čením hlavice se závěsem tento moment kompensovali tak, 

 aby se vždy prsten vrátil do nullové polohy, udávalo by nám 



stočení hlavice bezprostředně veličinu úměrnou I iiii dt. 



Ovšem daleko pohodlnější jest přímo měřiti výchylky prstenu 

 dynanometru. Je-li však prsten vychýlen ze své rovnovážné 



2* 



