studie o kondensátorových kruzích. 



57 



elektrod se pokryje po jisté době malinkými dolíčky. U oceli 

 jest povlak žlutavý, prorvaný bílými žilkami. 



Že velké prodloužení vlnité délky u elektrod ocelových 

 není způsobeno magnetickými vlastnostmi, bylo zjištěno tak- 

 to: Nejprve měřena vlnitá délka s jiskřištěm magnesiovým, 

 potom elektrody magnesiové obklopeny elektrodami ocelo- 

 vými, ale tak, že jiskra skákala opět jenom mezi magnesiem: 

 vlnitá délka jest táž jako v prvém případě. 



Pro výklad důležit jest rozdíl ve směru změny pro po- 

 vrchy čerstvé a opotřebované u různých kovů: u aluminia a 

 zinku jest pro elektrody nově osmirkované vlnitá délka větší 

 než když jiskra již delší dobu přeskakuje. U ostatních kovů 

 jest tomu právě naopak. 



Cín a vismut nemohly býti studovány pro veliké nepra- 

 videlnosti. K magnesiu se ještě vrátíme. 



Dusík. 



Užitý dusík z bomby nebyl úplně prost kyslíku. Re- 

 lativní vzrůsty -7- vlnité délky, vyjádřené v procentech, 



vzhledem k opotřebovanému jískřišti magnesiovému v dusíku 

 sestaveny jsou v následující tabulce; při tom opět platí první 

 čísla pro elektrody nově osmirkované, čísla druhého sloupce 

 pak pro jiskřiště jsoucí již delší dobu v činnosti. 



Magnesium 



Aluminium 



Zinek 



Stříbro 



Měď 



Nikl 



Mosaz 



Ocel 



0-52 



0o9 



0-49 



0*66 



093 



0'84 



115 



O 



0'4I 



0-66 



0'82 



0*93 



095 



0*93— 1'6 



Seřadíme-li opět kovy v řadu podle rostoucího působení 

 dostáváme: 



Mg AI, Zn, Ag, Cu, Ni, Mosaz Ocel. 



