58 



II. Auguist žáček 



Je to řada identická jako pro vzduch, pouze stříbro 

 nutno zařaditi do vyšší skupiny. Také v dusíku jest pro nově 

 osmirkované jiskřiště z aluminia nebo zinku vlnitá délka větší 

 než pro jiskřiště opotřebované. U niklu jest táž, u ostatních 

 kovů jest tomu naopak. 



U aluminia se již po velmi krátkém výboji objevila 

 černá tečka s bílým okrajem na tom místě, kde jiskra trvale 

 přeskakovala. Od toho okamžiku přestala býti vlnitá délka 

 určitá — proto ani neuvádím v předešlé tabulce určitého čísla 

 pro vzrůst vlnité délky. Také u zinku se objeví, ač po delší 

 době, v tmavošedém povrchu elektrody červenohnědá stopa 

 jiskry. Vlnitá délka pak rapidně roste. Také u opotřebované 

 ocele nebyly výsledky konstantní, někdy se také jiskra »vpá- 

 ]ila« na jediné místo. Poměry u ostatních kovů jsou na^jrosto 

 konstantní. Stříbro se pokrývá šeděmodrou vrstvou, nikl 

 ztmaví, měď dostane modravě černý povrch. 



K } s 1 í k. 



Užito technického kyslíku z bomby. Výsledky měření 

 seřazeny v tabulku podobným způsobem jako v předešlém 

 případě. 



Magnesium 



Zinek 



Aluminium 



Stříbro 



Ocel 



Nikl 



Mosaz 



Měď 



0*05 



076 



072 



0'87 



0*95 



roo 



1-03 



0'96 



O 



0'49 



064 



071 



0-80 



0-84 



0*88 



0'91 



V kyslíku jest sled kovů poněkud jiný než ve vzduchu 

 nebo dusíku, totiž: 



Mg Zn, AI, Ag, Ocel, Nikl, Mosaz, Cu. 



Na rozdíl od předešlého jest v kyslíku u všech kovů pro 

 nově osmirkované elektrody vlnitá délka větší než pro elektro- 

 dy, mezi nimiž již delší dobu skáče jiskra. Jak vidíme, na- 



