62 n. Au^íust Žáček: 



Cu s CuO: vlnitá délka byla velmi nekonstantní a větší 

 než u čisté mědi; bylo to pravděpodobně způsobeno (jak jsem 

 na to již v předu upozornil u AI a Zn) tím, že některé z po- 

 měrně hrubých zrnek CuO stalo se trvalou stopou jiskry: 

 také skutečně nebyl attakován celý povrch elektrody, nýbrž 

 vždy jen velmi malý kroužek. V analogickém případě byl 

 i u ahiminia, které se jinak vyznačuje velmi m.alým vzrůstem 

 vlnité délky, pozorován vzrůst velmi značný a nepravidelný. 

 Nelze tedy z měření s CuO nic konkludovati. 



Z předešlé tabulky vidíme, že elektrody pokryté oxydy 

 alkalických zemin zmenšují vlnitou délku, za to chloridy 

 týchž kovů ji poněkud prodlužují. 



Vliv délky jiskry. 



WiEN a R^iEGGER konstatovali, že vzrůst vlnité délky jest 

 tím větší, čím kratší jiskry se užije. To jsem také potvrdil 

 u opotřebovaného měděného jiskřiště ve vzduchu. Tak máme 

 vzhledem k magnesiu 



pro délku jiskry 0*55 mm 0*27 mm 0*17 mm, 0*13 mm 

 4^Vo 0*50 1*47 2*38 3*68 



WíEN ve své práci uvádí, že u magnesiového jiskřiště 

 vlnitá délka nezávisí na délce jiskry. Opakoval jsem tedy toto 

 měření pro opotřebované magnesiové elektrody ve vzduchu 

 a našel jsem na rozdíl od Wiena mírný vzrůst vlnité délky 

 s klesající délkou jiskřiště, jak vidno z tabulky: 



Délka jiskry 0*73 mm 0*45 mm 0*29 m/m 0*18 mm-: 



4^ % O 0*01 0*07 0*12 



Mnohonásobné jiskřiště. 



EspiNosA DE LOS MoNTERos ukázal, že při nárazovém 

 buzení lze s výhodou užiti místo jiskřiště jednoduchého při 

 témž celkovém doskoku jiskřiště podděleného. Poněvadž 

 velmi pravděpodobně mnohé z faktorů, jež způsobují účinné 

 buzení nárazem, spolupůsobí při prodloužení vlnité délky 

 jednoduchého oscillujícího kruhu, byla i tato otázka studo- 



