8 III. Dr. Q. Vetter: 



jasniti stuidiem minulosti budoucnost.«^^) Tento účel ukládá 

 dějinám matematiky také různé úkoly. Jako příklad uvádí 

 nutnost podrobného vyšetření příčin úpadku řecké matemati- 

 ky po rozkvětu v tak zvané »zlaté době«, neboť kdyby nějaké 

 velké sociální převraty povznesly v čelo lidské společnosti 

 vrstvy hospodářsky materielněji založené, tu by se chemie, fy- 

 sika a i astronomie dočkaly pro svou praktickou užitečnost 

 a nepostradatelnost v technickém a hospodářském pokroku 

 vždy podpory a rozvoje. Ale matematika? Její využití v pří- 

 rodních vědách garantuje zájem společnosti na ní až ve druhé 

 řadě. Proto třeba po poučení na minulosti zabrániti podob- 

 nému úpadku v budoucnosti. Když se pak Tannery ucházel 

 o stolici dějin exaktních věd na Sorbonně, precisoval přesněji 

 své myšlenky o cíli těchto dějin. ^^) Exaktní učenec žádá dle 

 něho » specielní detaily, filiaci idejí a řetěz objevů, historik, 

 nerozumějící exaktním vědám, populární nástin, filosof rov- 

 něž, ale obšírnější v otázkách metody a vývoje vědeckých 

 idejí«. Všem nelze vyhověti, jak se o to pokusil Cantor. Proto 

 jest cíl každého díla jiný dle kruhu čtenářstva, pro něž jest 

 psáno. 



Z nejvýznamnějších italských moderních historiků ma- 

 tematiky jest G i n o L o r i a. Dle jeho přesvědčení^^) lze dě- 

 jiny matematikv neškodně odloučiti od ostatního světa, od 

 všeobecných dějin myšlenek a i od politické historie jen při 

 thematu omezeném na malý zlomek celého komplexu mate- 

 matické vědy, ač i tu ohled na všeobecné dějiny může býti 

 s užitkem. Kdo se však chce povznésti ke všeobecným úva- 

 hám, může se dodělati správných konklusí jen v rámci vše- 

 obecných dějin. Takové kulturně historické zpracování zove 

 »vyšším«. Cílem historie matematiky jest Loriovi »rekonstruk- 

 ce minulosti pomocí všech stávajících pramenů informace«. 



A u g. H e 1 1 e r^"^) pokládá za jádro dějin fysiky dějiny 



'') Ibidem, 111. 



-^) P. Tannery: De rhistoire g-énéral des seiences, Eev. d. 

 synthése historique, VIII., (1904), 3. 



'^) G. Loria: Développements etc, Bibl. math., (3), IX., 

 227—236. 



2') A. Heller: tJber die Aufgabe einer Geschichte der Physik, 

 Abh. z. Gesch. d. math. Wissenseh., IX., (1899), 181. 



