I. 

 o cystidách Hymenomycetů- 



Morfologicko-biologická studie. 



Pise Karel KaTÍna, 



Botanický ústav zemědělské fakulty čes. vys. školy techn. v Praze 



(Předloženo dne 6. listopadu 1918.) 



L Kapitola historická. 



Cystidy jsou mykologům známy již od dob, kdy geni- 

 ální florenčan Petr Antonius Mícheli v nádherném životním 

 svém díle »Nova plantarum genera«, položil základy 

 kryptogamologie a obrátil interes botaniků i na nepatrné, 

 ale tím více zajímavé a důležité rostliny tajnosnubné. Mi- 

 cheli pozoroval a nakreslil ^ na ostří i ploše lamel vynika- 

 jící drobná tělíska, jež zejména nápadná a pouhou lupou již 

 patrná jsou u Cop r inu, a domníval se, že slouží k tomu, 

 aby lamely navzájem od sebe byly oddělovány a tak mohly 

 se výtrusy dobře vyvíjeti; cystidy jiných druhů však zamě- 

 iioval s výtrusy, a oboje označoval prostě jako »flores«. Po- 

 zdější autoři, zejména Dillenius a pak Gleditschíus,'^) jenž 

 specielně houbami se zabýval, označovali prostě cystidy za 



i) Fiorenciae 1729, tab. 65 íig. 6 C, tab. 73. tig. 1. B, C, D, E, 

 I, K, L; str. 133.: »In aliquis praeterea Fungorum speciebus, ac 

 potissimum in iis, quae in equorum, boum, ac similium animalium 

 fimo nascuntur illud observavimus dignnm animadvcrsione, vide- 

 licet superf iciemearundem laminarum non seminibus tantum, verum 

 etiam quibasdam corporibus diaphanis, figura vero in nonnulis 

 speciebus conica, in aliis pyramidata ornátům esse, quibus corpo- 

 ribus fit sagaci naturae consilio, ne alteram ex iisdem laminis altera 

 contingat, ne forte semina inter easdem laminas degentia depra- 

 ventur, vel non decidant, nisi qiiando decidere debent, quae quidem 

 corpora maturo, ac etiam delapso semine concidunt.« 



-) Joh. Gottl. Gleditsch, Methodus fungorum, Berolini 1753 pag. 



Věstník král. čes. spol. nauk. Třída II. 1 



