4 I. Karel Kavina: 



definoval oproti basidiím, pro něž rovněž název i pojem po- 

 prvé dokonale vymezil. O významu a funkci těchto orgánů 

 nenalézáme ani v práci Léveilléově, ani jeho kritiků žádné 

 zmínky.^^) V současných pracech německých badatelů, jako 

 Linka, Mečena a zvláště Phoehusa^^) jsou cystidy vykládány 

 jen jako parafysy, jež mají ucel čistě mechanický, oddělo- 

 vati od sebe basidie a chrániti je podobně, jako činí para- 

 fysy v hymeniu vřeckatých hub; Berheley nazývá cystidy 

 prostě »asci« a v jejich funkci jest téhož názoru, jako au- 

 toři němečtí. ^0 Bischoff ještě r. 1842 tlumočil názory Cor- 

 dovy, opatrně ale připisuje poznámku, že přesto vlastní účel 

 »tělísek Michelových« jest nám neznámý; ^^) téměř doslovně 

 překládá stať o cystidách náš Presl nazývaje je »tílky 

 vřecko v i tými«.^^) R. 1856 zabýval se podrobně cystidami 

 H. Hoffmann; -°) zdá se, že základní práce Léveilléova jest 

 mu neznámou, označujeť cystidy starým názvem Cordovým 

 pollinariemi. Naprosto odmítá, že by útvary tyto hrály ně- 

 jakou úlohu pohlavní; domnělé spermatozoidy Cordovy jsou 

 jenom bakterie (Bacterium Termo Duj.*). Jako vlastní po- 



gnons. Annales des science naturelles II. Série, T. 8., Bot., ParÍ8 

 1837 p. 321—338, p. 325 : »Ces corps, je le désigrnerai souš le nom 

 de cy8tides«. p. 326: »Les Cystides sont de corps vésiculeux, diapha- 

 nes, perpendiculaires á la surfaces sur laquelle ils sont placés; ils 

 sont ťormés ďune seule membráně ; lenr surface, ainsi que Ta observé 

 M. Decaisne, est quelquefois réticulée et rappelle les cellules des 

 végétaux ďun ordre supérieur ; leur existence n'est pas constante*. 



^5) Brogniart et Guillemin, Raport fait á la Société Philoma- 

 tiqne sur un mémoire de M. le docteur Lé v eillé, intitulé : Recherches 

 sur Thymenium des champignons. Ibid. p. 338 — 345. 



^^) Phoebus, Deutschlands kryptogamisehe Giftgewácbse in 

 Abbildungen und Beschreibung-en. Berlin 1838 též, Ueber den Keim- 

 korperapparat. 



1^) Dle Cordy 1. c. 1839 T. III. a Cooke et Berkeley, Les Cham- 

 pignons. Paris 1878 p. 21. 



^^) G. W. Bischoff, Handbuch der botanischen Terminologie 

 und Systemkunde. Niirnberg- 1842, II. T. p. 906. 



19) J. Sv. Presl, Počátkové rostlinosloví. Praha 1848 str. 218. 



20) H. Hoffman, Die Polliuarien und Spermatien von Agaricus- 

 Botanische Zeitung- 1856, XIV. p. 137.— 148., 153.— 163. 



*) Ve skutečnosti mikrosomy a drobné částečky metaplasma- 

 tické v Brownově pohybu. 



