o cystidách Hymenomycetů. 5 



hlavní buňky zdají se mu býti drobounké spermacie**) oddě- 

 lované na spermaforiírh, zvláštních štětinkách myceliovýcb, 

 jež Hoffmann objevil a vývoj jich důkladně studoval u 

 Agaricus m et a t u s''"**). Polliuarie nemají pro rozmno- 

 žování hub vůbec žádného významu, jsou to změněné buňky 

 palisádové; srovnává je s parafysami Pezizaceí a domnívá 

 se, že snad jsou to také orgán}^ analogické žláznatým chlu- 

 pům rostlin jevnosiiubných. Pro zajímavý svůj náhled o funkci 

 této však nepodává nijakých důkazů. R. 1863 vyslovil J. cle 

 Seynes "O v disertační své práci pojednávající podrobně hi- 

 stologii Agaricineí názor, že cystidy jsou jen hypertrofované 

 basidie a mají úlohu analogickou prstenu; důkaz k tomu 

 vidí u r. Pluteus, kde rohaté výběžky cystid jsou vlastně 

 sterigmata. Dle Seyíiesa jsou všechny části hymenia vůbec 

 identické. Tentýž názor tlumočí i Coohe a Berheley;--) po- 

 dobně souhlasí se Seynesern i //. Baillon,^^) jenž vykládá cy- 

 stidy za teratologicky změněné basidie, jež podobně jako 

 v květu abnormálně karpel někdy se zvrací v list, vrátily 

 se k funkci vegetativní. O tři roky později vydal De Bary-^) 

 »Morfologii«, v níž ale nevyslovuje žádného samostatného 

 úsudku o funkci cystid; tak jako Corda a Klotzsch '■') pozo- 



*•) t. j. oidie, dle dnesaí nomenklatury, 



*•*) My cen a meta ta {Fr.) Systema I. p. 144., Hymenomy- 

 eetes eur. p. 142, Winter p. 758, Ricken p.443, týž autor poprvé popisuje 

 na myceliu této houby i přesky. 



2^) J. de Seynes, Essai ďune floře mycologique de la region 

 de Montpellier et du Gard ; observations sur les Agaricinés, suivies 

 ďune énumeration métbodique. Paris 1863. Podrobný referát Four- 

 nierův v Bull. d. la Soc. Bot. de France 1863, X. p. 106— 108 ; nastr. 

 106. cituje z díla Seynova: »M. de Seynes, combattant Thypothěse 

 emise par Corda sur le role des cystides, ne volt dans cescellules 

 »que des organes revenus a des fonctions vég-étatives par une sortě 

 ďhypertrophie du baside«. 



22) M. C. Cooke et M. J. Berkeley, Les champig-nons. Paris 1878 

 p. 21. a Cooke, Anatomie ďun champignon, Popular Science Review, 

 VIII. p. 380. 



23) H. Baillon, Dietionaire de botanique. Paris 1886. T. II. p. 33y. 

 2*) A. de Bary Morphologie undPbysiologie der Pilze, Flechten 



und Myxomyceten. Leipzig 1866 p. 170—172. 



25) Klotzch v Alb. Dietrichově, Flora regni borussici. Berlin 

 1838, t. VI. uCoprinus deliquescens. 



