o cystidách Hymenomycetů. 7 



deburského spolku botanického.^-) Hesse domnívá se, že ey- 

 stidy mají blízký vztah k rozšiřování spor; tak jako peri- 

 stom u mechů, rozhazují výtrusy všemi směry do vzduchu 

 a zabraňují, aby nepadaly přímo pod houbu, kde by na sub- 

 stráte, již mateřským myceliem značně vyžitém, měly velmi 

 špatné podmínky existenční. Marburský botanik Kohl,^^) re- 

 feruje o práci Hesse-ho, kloní se však opět k staré sexuelní 

 theorii pollinariové; tento pán jest posledním zastancem po- 

 hlavní funkce cystid. 



Velmi důležitým zjevem v mykologické literatuře jest 

 práce Patouillardova,-^^) jež vyšla roku 1887; bystrý badatel 

 tento vykládá, že cystidy jsou vlastně exkrečními orgány, 

 aniž by ale uváděl podrobných důkazů. Téhož roku Massee^^) 

 dokázal, že zralé cystidy obsahují hojně olykogenu, jenž jest 

 vylučován drobounkým otvorem na vrcholu: údaj tento byl 

 však později od různých badatelů, jmenovitě také Leo Erre- 

 rou,^^) jenž specielně ojlykogenem se u rostlin zabýval, po- 

 přen. Současně i R. v. W ettstein '^^) vydal studii o cystidách; 



32) Hermann Hesse, Beitráge zuř Classifieation der einheimi- 

 sehen Agaricineen auf aDatomischer Grundlage. Verhandlung-en 

 des Botanischeu Vereins der Provinz Brandenburg". Berlin 1884, 

 XXV. Bd. p. 89.— 131.; cystidy str. 120—125. Viz též nekrolog Mag- 

 nusův o Hessem v těchže pojednáních za rok 1886, XXVII. Bd. p. 

 XXXIII 



33) Referát v Bot. Centralblatt, 1884., Bd. XVII. p. 68.— 70. 



3*) N. Patouillard, Les hyméaomycětes ďEurope. Paris 1887, 

 p. 48.: »Quand au role des cystides, diverses explication ont été 

 émises, plusieurs auteurspensent qu'i]s servent á Tépanouissement de 

 rhymenophore, dont ils font communiquer dans le jeune ág-e les 

 différente couches hyménifěres entre elles. Mais si nous considé- 

 rons que dans unefoulede cas, c'est dans les cystides, qui viennent 

 s'accumuler les résidus de Tépuration du protoplasma, nous som- 

 mes amenés a penser que les cystides jouent le role ďorganes 

 ďexcretion. 



35) G. Massee, Journal Royal Microscop. Society, 1887 p. 205. 

 sec. Buller 1. c. 1910 p. 615. 



") Léo Errera, Sur le glycogěne chez les Basidiomycětes. 

 Poprvé v Mem. de TAcad. royale de Belgique, 1885, t. XXXVII., 

 podruhé v Recueil de Tinstit. bot. uuiv. Bruxelle, 1906 I. p. 77.— 123. 



3') R. v. Wettstein, Zur Morphologie und Biologie der Cysti- 

 den. Sitzungsber. d. kais. Akad. der Wissenseh. in Wien,Bd. XCV. 

 I. Abt. 1887, Sep.-Abdr. Též ve Verhandl. d kais.-konigl. zool. — 

 bot. Gesellschaft in Wien, 1887, Bd. XXXVIL, Sitzungsber. p. 6. 



