6 J. Zbořil: 



lze, nejdále od sebe odsunula. Jest tudíž nejpozdější možnou 

 dobou jich zdárného založení srpen. Schenk sice ve zmíně- 

 ném díle tvrdí, že Potamogeton crispus tvoří zimní pupeny 

 již koncem června, tof však zřejmý omyl. Jest prostě ne- 

 možno, aby tyto u nás již tehdy vznikaly, a sice předně 

 proto, že, jak jsem se přesvědčil, přikročí rostliny ku tvoření 

 jich teprv tehdy, když klesáním vodní teploty počne jich 

 vegetativní vývoj váznouti, tedy když již, jak bychom řekli, 

 tuší blízkost svého zániku, a pak, poněvadž hibernakula tehdy 

 vytvořená by se ihned i na dně teplem vyvíjela dále v rost- 

 linu, obzvláště taková větévkovitá jako u P. crispus, jež tak 

 činí i za teplého podzimu. 



Pokud se vůbec doby početí týče, mohu dle svých více- 

 letých zkušeností říci, že jest u všech našich druhů, které 

 tvoří hibernakula v podobě dokonalých pupenů, přibližně 

 táž a že spadá v nížinách do sklonku srpna, t. j. do doby, 

 kdy se dostaví prvé noční chlady, na horách pak do jeho 

 počátku. U hibernakulí rázu větévkovitého neb polopupeno- 

 vitého (zkrácený osní vrchol se schoulenými listy) jest do- 

 konce značně pozdější, ba často, jak řečeno, ku vzniku jich 

 ani nedojde. U P. crispus samého pak jsou poměry výjimečně 

 složité tím, že od obyčejných bočných větévek vede k ty- 

 pickým přezimovacím řada přechodů, takže hibernakulum 

 má zde tvar rozmanitý, a pak že všechny tyto útvary mají 

 z počátku stejný ráz, a rozdíl objeví se mezi nimi teprve 

 později tím, že osa dokonalého příštího hibernakula zůstane 

 krátkou a listy počnou na spodináeh rohovatiti a rozšiřovati 

 se, zatím co se jejich úzké, křehké konce postupně ulamují. 

 Jest zde proto takřka nemožno dobu vzniku přesně sta- 

 noviti. 



Jakousi zvláštnost oproti jiným však hlízy Sagittarie 

 přece jen jeví. Uvážíme-li totiž, že vlastně rostlina žádného 

 oddenku nemá, tvoříc hned od počátku normální listy assi- 

 milační, a že výběžky vznikají v úžlabí těchto (a to namnoze 

 typických střelo vitých), nikoliv pak, jak by měly, v úžlabí 

 šupin, staneme před otázkou, zda jest vlastně správno je pova- 

 žovati za útvary oddenkové, a ne spíše za modifikované 

 plazivé výběžky nadzemní (stolones), které podobně jako 

 úponky révy vinné a j. jeví negativní heliotropismus a vlivem 



