4 III. R. Sokol: 



kužele. Tyto uloženiny však se liší zcela hrubou hmotou svojí 

 od písečných tarasů diluviálních, jimž podobné nalezneme 

 dnes jen v jespech a korytech^) velkých řek meandrujících. 

 Mocné akumulace zrna stejného a menšího jest schopna 

 toliko řeka meandrující. I bude potřebí několik slov přičiniti 

 o různých názorech na meandry a tom, jak eroduje řeka 

 meandrující. 



Nemohu pominouti ani Hettnerovu^) kritiku názoru 

 hydro techniků, že se meandry tvoří za účelem prodloužení 

 toku. Hettner odmítá tento názor, poněvadž není mecha- 

 nický. Tím praví ovšem samozřejmou věc, neboť jest to názor 

 teleologický, ale nevyvrací ho. Jest zde podobný případ, 

 jako praví me-li, že rostliny tvoří pestré květy za účelem, 

 aby je hmyz uviděti a opy li ti mohl. Vysvětliti mechanicky 

 tuto spojitost se dosud nepodařilo, z čehož zase čerpá te- 

 leologie svoje oprávnění. Pokud nebude moci býti podán 

 výklad mechanický, má názor teleologický velikou cenu pro 

 ducha člověka. Tak i v našem případě třeba zkoumati opráv- 

 něnost teleologického názoru. — Hrubé podobenství získáme, 

 když do skleněné rourky délky as 55 cm o průměru 11 mm 

 zastrčíme ocelové péro hodinkové šířky as 2 mm, které 

 před pokusem jsme v žádané délce velmi zvolna protáhli 

 plamenem kahanu lihového, až se zcela narovná. Tlačíme-li 

 se stran, z vlní se ocel a vytvoří při určitém tlaku na př. 

 3 vlny. Představme si, že se náhle zmenší spád řeky v určité 

 trati. Účinkem bude menší rychlost, více vody přiteče než 

 odteče, i zvětší se tedy množství její. Toto zvětšené množství 

 se chová jako ocel v rouře, proudnice se zvlní a způsobí zvýšenou 

 erosi postranní, jíž na konec vzniknou zatáčky meandrové. 

 Mechanism vodních vláken jest jistě velmi složitý a na ten 

 čas utajený, ale zdá se mi, že toto podobenství s ocelovým 

 perem jest dosti přijatelné. Účinkem zklikacení řeky zatáčkami 

 jestprodloužení toku, odkudž plynedalší zmenšení spádu. Kdyby 

 však řeka tekla v korytě, jehož by nebylo lze po straně 

 erodovati, projevilo by se zvlnění proudnice jen stoupnutím 



5) O nánosech na dně labském viz R. Sokol: Tarasy střed- 

 ního Labe v Cechách. Rozp. čes. ak. 1912, č. 28., str. 1. a n. 



«) Hettner A.: Die Arbeit des flieszenden Wassers. Geogriv 

 Zeitschrift 1910, str. 375. 



