6 III. R. Sokol: 



dřívější. Dietrieh uvažuje zběžně o tom, jak pracuje řeka 

 meandrující v případě, kdy se její oblast tektonicky zdvihla. 

 Zařízne se prý šikmo do podloží, a to pod úhlem tím menším 

 (měřeným od přímky vodorovné), čím volněji se kra zdvihá. 

 Má za to, že při úplném klidu kry bude úhel velmi malý, 

 ač prý na nulu zcela klesnouti nemůže. Tuto větu Dietrieh o- 

 V u nelze ovšem přísně bráti, v dolním toku řeky by se takto 

 dospělo pod erosní basi. 



K obrázkům Dietrichovým připojuji několik svých, 

 jimiž chci podrobněji doložiti tyto zjevy prohlubování a 

 rozšiřování koryta. Tvrzení Dietrichovo, že úhel, jímž 

 se meandr do dna zarývá, nemůže klesnouti na nulu, jest 

 ovšem nesprávné. Nanejvýše smíme tento případ předpoklá- 

 dati jako ideální případ mezní. Druhý případ mezní, také 

 vzácný, jest naprostý nedostatek laterální erose s využitím 

 veškeré volné živé síly vodní k erosi hloubkové, jak se u 

 kaňonů a klamů shledává. Oběma těmito případy určen jest 

 jako mezemi vývoj našich řek. Mějme na mysli řeku mean- 

 drující uprostřed nivy a nedotýkající se již strání údolních. 

 Předpokládejme obecný případ, že řeka po zdvihu krajiny 

 současně překládá horizontálně osu nivy. Po dosažení pro- 

 filu rovnovážného (kdy přestane prohlubování) bude násle- 

 dovati tvar povrchu, jak jest vyznačen na obr. 2, A silnou 

 čarou (prvý krajní případ). Jesep (jádro meandru) zvolna 

 se sklání od akumulačního tarasu dz, který se zcela zachoval. 

 Jestliže osa nivy na témž místě trvá a jen do hloubky vniká, 

 vznikne jiný případ (obr. 2, B). Taras d^ se ztrácí a jen 

 malý zbytek při jedné stráni údolní (na obr. 2, 5 v právo) 

 zůstává, aby snad zmizel při překládání řečiště na právo. 

 Začne-li řeka od výspu či nárazového břehu pošinovati 

 koryto své a spolu prohlubovati, vznikne případ 2, C (druhý 

 krajní případ). Zbytky tarasu staršího zcela zmizejí. Ještě 

 třeba říci několik slov o činnosti řeky, jež přestala prohlu- 

 bovati, ale meandrujíc koryto rozšiřuje (obr. 2, D). Rozšiřování 

 koryta též jest podmíněno mocností řeky. Dlužno položiti o- 

 tázku, na kterou stranu bude se vyvíjeti niva říční, zda dál ve 

 smyslu toho pochodu, jímž se konalo prohlubování, t. j. dále 

 od tarasu d^ nebo směrem k němu, kde jest odporu daleko 

 méně. Jinak řečeno, může se vodorovná projekce profilu 



