o původu našich tarasů diluviálnicli. 11 



ryto odsunuje) dvojnásobný počet tarasů, než naznačeno na 

 obr. 4. A, v obr. B pak jen tarasy jednostranné opět v počtu 

 dvojnásobném. Tak pravidelný vývoj jest výjimkou, řeka 

 přetíná meandry hned na právo hned na levo i bude sled 

 tarasů nepravidelný. 



K jmenovaným 4 příčinám místních tarasů připojuji 

 ještě pátou. Místní taras může vzniknouti i zvětšením vodního 

 stavu načepováním řehy jiného poříčí. Vlečná síla vody závisí 

 totiž na spádu a na výšce vody. Zvětšená vlečná síla rychleji 

 dospěje k rovnovážnému profilu a vytvoří nivu. Zvedne-li se 

 poté poříčí, bude niva řekou proříznuta a zůstane jako lo- 

 kální taras vysoko nad řekou, jež v sousední části trati výše 

 proti proudu položené ještě nedospěla k budování nivy. 



Odvedením přítoků zmenší se vodní stav a nastane 

 ovšem jakási akumulace, neboť řeka nedovede všeho štěrku 

 odnésti; ale tím se zvyšuje jen dno. Poněvadž máme na mysli 

 řeku erodující, tekoucí v údolí podoby F, nemá tento taras 

 větší amplitudy, než jest dno toho údolí. Vzácný bude případ, 

 aby bylo údolí vyplněno do výše takové, že by měl nános 

 nárok na pojmenování »taras«.^^) 



V středním Polabí^^) stupně na povrchu jednotlivých tarasů 

 (na nejmladším 2, na zvěřínském 4, na třebestovickém 3 až 

 4, na hořanském 2) lze vysvětliti jako tarasv lokální a to 

 meandrové. 



B. Vznikly tarasy naše vzdýmáním vod ledovci? 



Otázka, jež se nám pronikavě klade, pozorujeme-li 

 tarasy stupňovitě po obou březích řek sestupující, otázka 

 po příčině zjevu toho, po příčině střídání prohlubování a 

 nánosu dosud není uspokojivě rozřešena. Pozorujeme ovšem, 

 že se řeka za povodně rozlévá a tu nanáší, zvýšený spád 

 hladiny zveličí rychlost, vzrůstá erose břehová po př. i dnová, 



1^) Podrobněji jsou účinky načepováni říčního projevující 

 se zvětšením po př. zmenšením štěrkového břemene říčního a odtud 

 plynoucími změnami rovnovážného profilu vylíčeny a obrazci do- 

 loženy v studii R. Sokol: Bemerkungen zu geomorpholog-ischen 

 Methoden. Sitzungsber. d. B. G. d. W. 1916. 



1^) R. Sokol: Příspěvek k výzkumu teras středního Labe 

 v Cechách. Sb. čes. spol. zem. 1913. 



