12 III. R. Sokol: 



vůbec zrychlí se tempo veškeré dynamiky říční^^), za vody 

 nízké naopak se řeka omezuje na odnášení štěrku a pro- 

 hlubování, v tratích o malém spádu toliko nánosy pře- 

 misťuje a štěrk odnáší; ale z těchto zjevů každoročně se 

 opakujících nezdálo se dosud případným vysvětlovati scenerii 

 tarasovou. U nás od dob Hibschových byl obyčejně 

 zjev ten přiváděn v souvislost se vzdýmáním vod způsobe- 

 ným ledovcem severoněmeckým. Za vzrůstu ledovce a jeho 

 postupu na jih prý znesnadněn odtok českých vod labských 

 tou měrou, že došlo k zvýšené akumulaci. Zvláště ledovec 

 saský prý vzedmul vody labské a všech přítoků přímých i 

 nepřímých. 



Siegert^*) snaží se 2 obrazci objasniti, kterak postu- 

 pem ledovce prý na řekách vzniknouti musí 5 tarasů. Prvý 

 jest předledový, druhý taras křižující se s prvním jest 

 způsoben ledovcem, jenž přiblíživ se pošinul ústí řeky. 

 Tím se řeka prodloužila a tak v dolním toku nasula taras 

 nový na starší. Dalším postupem ledovce vznikne jezero, do 

 něhož ústíc nanáší řeka štěrkový kužel a výše buduje třetí ta- 

 ras, lemující novou křivku »nulovou« (tak jmenuje Siegert 

 podélný profil řeky, jež dosáhla vyrovnaného spádu a meandru- 

 jíc ukládá tarasy; erosi vní síla je zastavena a energie se 

 spotřebuje jen na překonání odporu vnitřního i vnějšího a 

 na odnášení štěrku) odpovídající nové erosní základně 

 (hladině jezera nadrženého). Zastaví-li se odcházející ledovec 

 při starém ústí řeky, upraví si řeka novou křivku »nulovou« 

 (čtvrtou), jejíž erosní base dolní jest tam, kde byla při budo- 

 vání tarasu druhého. Konečně zmizí ledovec zcela, řeka 

 vyhledá staré ústí a vytvoří poslední, pátou křivku »nulovou« 

 a při ní pátý taras. Pro velikou důležitost vývodů Siegert o- 

 vých pro naši otázku poznamenávám toto. Tok řeky ozna- 

 čený 1 jest podle Siegert a provázen tarasy, patrně tedy 

 řeka dosáhla »nulové« křivky a její erose se zastavila. Přes 

 to však Siegert za možnou považuje další práci prohlu- 

 bovací v horním toku křivek 2, 3, 4 a v celém toku křivky 5, 

 nestaraje se o bod obratu^^) a za příčinu uvádí ne tektonický 



13) srov. R. Sokol; O říční erosi. Věda přírodní, 1920, roč. 1. 

 str: 107—113. 

 1^) 1. c. 

 1^) viz Penck A.: Vorlesung-en 1905, letní semestr. 



