o původu našich tarasů diluviálních. 



13 



pohyb, ale zvednutí erosní base při ústí řeky ledovcem. Tento 

 názor není správný. Oblast pramenná nejužší se snižuje denu- 

 dací, erose tam nemá valného významu. Denudací však klesá 

 celý terén ovšem v dolním toku pomaleji. Proto nelze kres- 

 liti rovnovážné profily pod sebou v oblasti horní, jak to činí 

 Siegert. Zde se nemohou objeviti po dosažení rovnováž- 

 ného profilu ani tarasy akkumulační ani erosní, jejich místo 

 jest níže po proudu pod bodem obratu. Proto jest třeba schéma 

 Siegertovo opraviti, jak naznačeno na obr. 5. Přiblížil-li 



Obr. 5. Tarasy vzniklé ledovcem na řece o profilu rovnovážném. 

 AB původní profil rovnovážný, BC profil při vodorovném pošinutí 

 ústí řeky ledovcem, B (silná křivka) při jezerní basi erosivní, BC 

 při ledovci stojícím opět při ústi bývalém, AB ústí zcela uvolněno. 



se ledovec k ústí řeky A a odtok její učinil nemožným, vzedme 

 se voda, uloží štěrk (srov. obr. 5, křivka BC) a odtéká stra- 

 nou, vyhledávajíc o kus dále ústí nové. Toť t. zv. horizontál- 

 ní pošinutí erosní základny. Vystoupil-li ledovec dále proti 

 proudu, jest účinek stejného smyslu ač mocnější, nános se 

 ukládá v jezeře vzedmutém a nad ním (obr. 5, silná křivka 

 B). Akumulační činnost řeky se podporuje. Výsledek bude ten, 

 že se na taras starší uloží v jezeře a nad ním mocný taras 

 mladší. Při ústupu ledovce bude proříznut tento taras a rov- 

 novážný profil (obr. 5, křivka BC) při zastavení ledovce nad 

 ústím řeky A bude probíhati v ideálním případě jako křiv- 

 ka 2.; při úplném zmizení ledovce vytvoří si řeka křivku 5. 

 totožnou v ideálním případě s křivkou 1. K obr. mému třeba 

 ještě dodati, že křivka 1. postupem denudace zvolna klesá 

 s celou krajinou a že jest obrazec značně převýšen. 



Siegert vychází z předpokladu rovnovážného profilu, 

 ale předpoklad ten není nutný. Naopak i řeka poněkud ero- 

 dující může již budovati mocné tarasy meandrové, když na 



