14 III. R. Sokol: 



př. její stavy vodní se od sebe značně liší. Za nízké vody 

 odnáší jen jemnější štěrk, za povodně eroduje i nanáší, mean- 

 druje a spolu se zařezává, řečiště prohlubujíc. Ledovcem 

 bude ovšem v tomto pronikání do hloubky zadržena v tom 

 smyslu, že se rychlost pronikání umenší nejvíc v dobách 

 postupu ledovce. Jest však otázka, zda se projeví tato změ- 

 na rychlosti morfologicky tak, jak ukazuje obrazec Sieger- 

 t ů v. O tarasech meandrových sám praví S i e g e r t^^), že 

 počet jejich ve směru vertikálním jest neomezený, poněvadž 

 řeka probíhá nepřetržitě odlehlost mezi původním stavem 

 svým a profilem rovnovážným, jehož se snaží dostihnouti. 

 Může každou chvíli v některém místě vybudovati taras, který 

 se snad náhodou zachová. Na str. 25. praví: »Wenn die 

 Maeanderbildung bei der Erosion auch mancherlei Einzelheiten 

 in der Entwickelung der Terrassen bedingt, zur Erklárung 

 der grossen Ziige des Terrassenbildes, der ganz verchiedenen 

 Perioden angehorigen Terrassen bietet sie uns kein Mittel.« 

 Počet těchto tarasů bude větší v té části toku, kde jest větší 

 svislá vzdálenost původního koryta od profilu rovnovážného. 

 Znesnadní-li se postupem ledovce vnikání do hloubky, bude 

 řeka míti dosti času vyerodovati oboustrannou nepřerušova- 

 nou nivu údolní, jejíž šířka odpovídá mocnosti proudu, a 

 odstraniti v ní zbytky niv starších. Ale již při odcházení le- 

 dovce erose zas oživne a teprve v době, kdy dosaženo rov- 

 novážného profilu, bude řeka moci vybudovati novou nivu 

 dokonalou. Vyšli jsme tedy v úvaze poslední od stavu řeky 

 sic meandrující ale spolu erodující (Siegertův profil 1 

 jest značně vysoko nad křivkou 5) a zjistili jsme, že jsou 

 podmínky pro vznik údolní nivy jen dvakrát uskutečněny 

 a to v době zastavení ledovce a po úplném jeho zmizení. 

 V dobách mezi tím vznikající tarasy meandrové představují 

 povrch velice neklidný, jenž nemůže býti přirovnán k tarasům 

 našich řek, které po obou březích nerušené postupují v úrovni 

 stále přibližně stejné. Tedy ani po této mnou podané úpravě 

 neobstojí výklad Siegertův. 



Proti názoru, že by ledovec mohl zastaviti tok řek, vy- 

 stoupil H e n k e 1") poukazuje na to, že není v Němcích 



"") 1. c. str. 6. ' 



") Henkel L.: Globus 1909, XCV str. 14, 15, 



