o původu našich tarasů diluviálních, 15 



přesvědčivých důkazů o vzedmutí vodstva. Labe chová tolik 

 skapenského tepla, že i při teplotě snížené, jak ji pro dobu 

 ledovou přijímáme, stačilo by protaviti v ledovci postupu- 

 jícím rychlostí 1 m denně tunel o průřezu 400 m^ 



Také jest se třeba zmíniti o tom, že tarasy Sály čá- 

 stečně náležejí době předledové. Sála uložila 4 štěrkové ta- 

 rasy akumulační před příchodem ledovce, jenž na tyto ta- 

 rasy uložil glaciální diluvium ^^). Nejstarší a nejvyšší taras 

 se zachoval u Jeny, druhý jest skrovně vyvinut v listu spec. 

 mapy Ltitzen, třetí lze sledovati od Weiszenfelsu po obec 

 Kolzen, čtvrtý jest značně mocný (Gostau, Zollschen, Schlade- 

 bach). Obsahují úlomky lastur i ulit (Pupilla muscorum 

 Muller, Succinea Schumacheri Andr. a j.). Na nich teprve 

 spočívá hlína glaciální a spodní moréna prvního zalednění 

 s balvany biu divými až 4 m v průměru. Jestliže tedy před 

 příchodem ledovce Sála vystřídala čtyřikrát erosi s akkumu- 

 lací, mohly míti také tarasy našich řek jinou příčinu než 

 vzedmutí vod ledovcem. Ostatně i dnes se tarasy tvoří, tvo- 

 řily se i za pliocénu, aniž spolupůsobily ledovce. 



Konečně ještě třeba přihlédnouti k samotnému pojmu, 

 s nímž se pracuje. Předpokládá se, že na tom mí tě, kam 

 zasáhl ledovec, vzniká nová nesnížitelná erosní základna, že 

 tedy vývoj koryta o spádu nevyrovnaném (křivka AE na 

 obr. 6) v určité době dospěje do BD vlivem ledovce, kdežto 

 by jinak dospěl do polohy CE. Hloubková erose jest tedy 

 při bodu D silně seslabena, ne-li zrušena (místo aby dosáhla 

 bodu B\ zůstane řeka na bodu D) a místo ní vládne postranní 

 s akumulací. 



Naproti tomu dlužno namítnouti, že ledovec sám brázdí 

 dno své. Zvlášť když jako v našem případě se musí vzhůru 

 bráti po plošině vzhůru stoupajícím^). Bod D tedy na svém 

 místě nesetrvá, ač snad pokles toho bodu se bude konati 

 tempem povlovnějším (exarace působila na celé rovině se- 

 veroněmecké a ne v úzkém údolí). Také třeba uvážiti, že 

 se vody u ledovce nezastaví, ale pod ním kolmo k čelu nebo 



^8) Siegert L. u. Weissermehl W.: Die Gliederung- des Dilu- 

 viums zwischeii Halle und Weissenfels. Z. d. d. g-eol. Ges. 1 906, sv. 

 LVlll. 



ií») Srov. Davis-Kiihl, 1. c. str. 408. 



