16 



III. R. Sokol: 



podél čela jeho odtékají a spolu erodují. Jest otázkou, zda 

 tato erose zůstává pozadu za volnou erosí říční, jakou by 

 konala řeka v končině nezaledněné. I když potakáme, přece 

 vzniká nová pochybnost, zda stačí toto domnělé zmenšení 

 erose, aby vysvětlilo náhlou akkumulaci až daleko v středu 

 Čech, jmenovitě též při zaledněních menšího rozsahu (polském, 

 meklenburském)? Pošinutím erosní základny do výše stal se 

 ze středního toku řeky Labe tok dolní. Labe v středním Ně- 

 mecku bylo tedy brzo schopno akumulace vlivem ledovce. 



Obr. 6. Účinek ledovce na řeku erodující. AE profil původní. BD 

 vliv ledovce, CE profil virtuální. K snížení bodu D nepřihlédnuto. 



ale horní jeho tok v Čechách musí ještě vykonávati erosi. 

 Zastavení erose u nás a opětné její obnovení má tedy sotva 

 příčinu ve vzdutí vod ledovci a ústupu ledovců. Čím dále tím 

 více vítězí názor, že severní Německo v době diluviální nebylo 

 zaledněno jediným ledovcem, jehož kraje by jevily toliko 

 jakési kolísání, postupujíce do předu i zase se stahujíce a 

 mezi sebou ponechávajíce místa nezaledněná. Stále bezpečněji 

 se poznává, že zalednění bylo několik^*^) a že tyto doby le- 

 dovcové byly odděleny dlouhými interglaciály. I měly by se. 

 podle toho také jeviti výsledky těchto dlouhých interglaciálů. 

 Reky by měly nejen zapustiti dno své do příslušné hloubky 

 ale též průběhem dlouhé doby odstraniti nánosy ledové doby 

 předešlé. Neboť se předpokládá, že byly ledovcem jen ve své 

 práci vyrušeny. Odstoupí-li ledovec, musí tedy v ní pokra- 

 čovati, vykonávajíce erosi a odstraňujíce zplodiny denudace. 

 Místo toho však pozorujeme, že řeky vesměs umenšily ampli- 

 tudu svých údolí a tarasy akumulační z valné části ležeti 

 nechaly. Tohoto zjevu nelze vysvětliti oscilací ledovcovou. 



20) Gag-el C: Die Beweise fiir eine mehrfache Vereisung* Nord- 

 deutschland in dil. Zeit. Geol. Rundschau 1913, str.31 9, 444, 458. 



