o původu našich tarasů diluviálních. 17 



C. o vlivu změn klimatických na akumulaci. 



Odpovědi vyžadují i vývody Siegertovy"^^) o vlivu 

 změn klimatických na vývoj tarasů. Siegert kreslí obrazec 

 čtyř tarasů a to počáteční křivku místními topografickými 

 poměry podmíněnou a konečnou křivku, jež vyplývá z vod- 

 ního bohatství řeky; mezi nimi pak ještě dva tarasy. Soudí, 

 že se řeka erodující zastaví na určité křivce »nulové« podle 

 svého vodního obsahu; zvýší-li se srážky, vypracuje si řeka 

 hlubší křivku takovou. Ubude-li srážek, nastane zpětný po- 

 hyb celé křivky »nulové«, údolí se naplní štěrkem, jehož 

 slabý proud nemůže odnésti. Připomínám, že v miniatuře 

 se odehrává tento pochod u každé řeky v roce střídáním 

 nízkého stavu vody a stavu pov^odňového. Dno se za nízké 

 vody zvyšuje, za povodně prohlubuje, tak že řeka každá 

 má dvojí křivku »nulovou«, závislou na množství vody. Obojí 

 tato křivka osciluje kolem jakési ideální průměrné křivky 

 »nulové«. To by podporovalo vývody Sie^ertovy. 



Uvažme však dále! Za nízké vody jest křivka »nulová« 

 absolutně výše uložena. Meandry takové řeky mají menší 

 poloměr, niva jest užší, taras méně mocný. Za povodně vše 

 jinak. Jaké však zjevy pozorujeme u našich vod! Šířka ta- 

 rasů vyšších (kolmo na délku řeky měřeno) jest daleko znač- 

 nější než nižších a přece tyto nižší měly by býti podle Sie- 

 gerta naneseny vodou mocnější, která jedině jest schopna 

 zapustiti nulovou křivku hluboko. Poněvadž tarasy postupně 

 nižší jsou mladší, případy křížení tarasů vyjímaje, znamenalo 

 by to, že se stav srážek trvale v stejném smyslu měnil a že 

 tedy srážek za diluvia postupně přibývalo, tak že bychom 

 nyní měli podle toho srážek nejvíce. Tím se zajisté vyvrací 

 názor Siegertův. Změna klimatu nevybudovala tedy sama 

 scenerie tarasové. Těmto důsledkům se ovšem Siegert po- 

 někud vyhnul tím, že současně přijímá příčiny jiné, totiž 

 saekulární pohyb ker zemských a postup ledovce vnitro- 

 zemského. 



V Alpách byly ledovce v pramenisku řek jistě mohut- 

 nou zásobárnou štěrku. Někteří proto odvozují tarasy z le- 

 dovců, jiní jako Hilber a Penck (od r. 1910) poukazujíce 



21) 1. c. str. 7. 



