o původu našich tarasů diluviálních. 21 



zorně účinek pohybu pobřežní čáry. Při kladném pohybu z A 

 do C změní se profil AB v kratší a hlubší CB, při pohybu 

 dolů z A do D vznikne erosí profil DB. Při horizontálních 

 posunech ústí z A do E nebo F bude záležeti na okolnosti, 

 zda nová trať bude kratší nebo delší, než původní AB. V 

 prvDÍm případě vytvoří se erosí křivka EB, v druhém aku- 

 mulací křivka FB. Tedy jen v tomto posledním případě do- 

 jde k akumulaci, všude jinde pracuje erose. 



Pohyby pobřežní čáry vznikají absolutním stoupáním 

 nebo klesáním hladiny mořské, také však saekulárním po- 

 hybem pevniny ve smyslu opačném. Při zdvihu pevniny na- 

 stane erose (křivka DB), při poklesu rovněž erose (křivka CB), 

 nikdy akumulace, leda by byl pohyb jednostranný a výška 

 ústí se neměnila, nebo též při propadání trati nad ústím, 

 anebo konečně nastal li pokles po dosažení profilu rovnováž- 

 ného. Při křivce CB ovšem bude celkový výsledek erose 

 značně menší než při původní křivce AB, jednak pro menší 

 délku této, jednak pro okolnost, že veškerá erose na poto- 

 pené pevnině pod bodem C jest nemožná. Při této úvaze 

 jakož i při následujících nedbám ponenáhlého snižování 

 rovnovážného profilu, jenž nastává v souhlase s denudací 

 krajiny. Také erosní zjevy ve vývařisku jsou pominuty. Jak 

 již bylo nahoře poznamenáno, má tam zajisté převahu splach 

 dešťový a rozpouštění, což jsou činitelé, jimiž se vývařisko 

 s okolím i dno říční samé souhlasně snižují. Nemají tudíž 

 pro otázku po původu tarasového stupňoví významu. 



Zjev obdobný pošinutí pobřežní čáry nelze pro výva- 

 řisko přijmouti. V oblasti pramenné vládne jen vzdálená 

 analogie mezi mořem a hladinou spodních vod s jedné, mezi 

 vtokem do moře a vývařiskem jako odtokem hladiny spod- 

 ních vod se strany druhé. Kdežto však pobřežní čára značně 

 kolísá účinkem saekulárních pohybů zeměkůry, hladina spod- 

 ních vod koná naproti tomu jen pohyb spolu s korou, již 

 promáčí. Vertikální změny hladiny spodních vod jsou nejvíc 

 závislé na podnebí a reliéfu; nikdy v oblasti pramenné ne- 

 dojde k zjevům tarasovým toho rozměru, jak S. kreslí. Při 

 abv^olutním zdvihn krajiny měla by se relativně snížiti po- 

 někud hladina spodních vod. při poklesu naopak, ale účinky 

 ty částečně vyváží změna množství srážek. V prvním pří- 



