22 



III. R: Sokol: 



pádě totiž srážek přibývá, v druhém ubývá. Kreslí-li se 

 v knihách morfologických vývoj rovnovážných profilů tak, 

 že se k ústí sbíhají a k vrchovisku rozbíhají, při čemž vzdá- 

 lenost jejich u pramene jest největší, jsou obrazce správné 

 jen potud, pokud označují jako ve vzduchu utkvělou polohu 

 křivky, jak se vyvíjela postupem věků, kdy krajina se de- 

 nudací snižovala a s ní i koryto řeky klesalo, nejvíce vrcho- 

 visko jako krajina nejvyšší a nejvíc denudací spracovaná. 

 Mají-li však linie ty zobrazovati zbytky křivek těch (tarasy), 



Obr. 8. Změna rovnovážného profilu tektoniekýnai 

 pohyby poříčí. V levo vyznačena původní poloha 

 povrchu čarou čárkovanou, poloha nová čarou pl- 

 nou. V právo vyznačeny rovnovážné profily před 

 zvednutím slabě a po zvednutí silně, zvednutý po- 

 vrch tečkován. 



nejsou správné, neboť vrchovisko klesá současně. Opustí-li 

 místo své zpětnou erosí, šine se na zad a postoupí obyčejně 

 o něco výše. Když začne reliéf chudnouti a srážek ubývá, 

 koná vrchovisko pohyb opačný, postupuje po proudu ku 

 předu a dolů. Tyto pohyby však jsou velice ponenáhlé a 

 plynulé, takže jimi stupňoví tarasové nemůže vzniknouti. 

 Siegert vztahuje na pohyby vrchoviska i větu o sedimen- 

 taci a erosi. Při zdvihu jeho zajisté vzroste erose, neboť 

 popud k tomu od ústí proti proudu pokračuje, při poklesu 



